Справа № 442/9495/14-ц
Провадження № 2-п/442/41/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2019 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

у складі:

головуючого судді Хомика А.П.

з участю секретаря судового засідання Лужецької С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дрогобичі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 22.12.2015 по цивільній справі № 442/9495/14-ц, за позовом Публічного акціонерного Товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

встановив:

17.10.2019 заявник звернувся із заявою про перегляд заочного рішення від 22.12.2014 по цивільній справі № 442/9495/14-ц, за позовом Публічного акціонерного Товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, яким позов задоволено. В обґрунтування заяви вказує на те, що справа розглянута менше ніж як за місяць, що говорить про неналежне повідомлення відповідача. Що стосується заборгованості, то вважає, що 6731,40 грн. не може бути тілом кредиту, так як в дану суму приховано включено пеню та штраф. Окрім цього, в позовній заяві не вказується дату, з якої відповідачем припинено виконання договірних зобов`язань, тобто самої підстави для звернення до суду.

Заявник вимоги підтримав, просив скасувати заочне рішення.

Представник позивача не з`явився, не повідомивши причин своєї неявки.

Вислухавши пояснення учасників розгляду, перевіривши матеріали справи, суд вважає, що в заяві слід відмовити.

Заочним рішенням Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 22.12.2014 у справі №442/9495/14-ц, вирішено стягувати з ОСОБА_1 в користь Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» 6731,40 грн. заборгованості за кредитним договором та 243,60 грн. судових витрат.

Так, відповідача про розгляд справи було повідомлено ( а.с.17, 21 повідомлення про розгляд справи) за адресою, що вказана самим заявником в заяві про перегляд заочного рішення АДРЕСА_1 .

Покликання відповідача проте, що справа розглянута менше як за місяць, також не є належним, оскільки провадження у справі відкрито 28.11.2014, з призначенням до розгляду на 09.12.2014, після чого відкладено на 22.12.2014, тобто з достатнім терміном для виклику відповідача, рішення винесено 22.12.2014, що відповідає змісту ст.154 ЦПК України (в редакції, що діяла на час розгляду справи).

Також, відповідно до ч.4 ст. 74 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за три дні до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Положення цієї частини не поширюються на випадки, передбачені абзацом другим частини третьої статті 191 цього Кодексу.

Провадження у даній справі було відкрито в порядку Цивільного процесуального кодексу України, що діяв до 15 грудня 2017 року.

У зв`язку з набранням чинності з 15 грудня2017 року Закону України «Про внесення змін до Цивільного процесуального кодексу України», згідно Перехідних положень цього Кодексу, справи провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Таким чином розгляд даної цивільної справи здійснюється за правилами Цивільного процесуального кодексу України, які діють з 15 грудня 2017 року.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (ч.3, ч.4 ст. 287 ЦПК України).

У відповідності з ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки,а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин,і докази,на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідач відповідно до вимог ст.288 ЦПК України повинен був довести дві обставини - що він не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку. За відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення.

На необхідність з`ясування наявності доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення неодноразово звертав увагу Верховний Суд України при підготовці Узагальнень судової практики щодо ухвалення та перегляду судами заочних рішень, зазначаючи, що зв`язку з практикою скасування заочного рішення без з`ясування, чи є у відповідачів докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, в результаті нове ухвалене рішення після скасування заочного рішення є аналогічним. Тому касаційний суд наголошує, що правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у цивільно-процесуальному законі, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Суд враховує, що заявником не додано доказів, якими він обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача та які мають мати істотне значення для правильного вирішення спору та які не були відомі суду підчас задоволення заочного рішення. Суд вказує, що зміна практики по застосуванню певних норм не відноситься до істотних обставин.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України).

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви відповідача про перегляд заочного рішення судом першої інстанції, відтак у її задоволені слід відмовити.

Керуючись ст.ст.4,12,13,76,258-260,287,288 ЦПК України, суд, -

постановив:

У заяві ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 22.12.2014 по цивільній справі № 442/9495/14-ц, за позовом Публічного акціонерного Товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити заявнику про його право на апеляційне оскарження заочного рішення суду в загальному порядку, передбаченому ст.ст.354-355 ЦПК України, а саме на рішення може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з моменту постановлення ухвали до Львівського апеляційного суду.

ОСОБА_2 А.П. Хомик