Справа № 461/928/19
Провадження № 2/461/526/19
У Х В А Л А

11.03.2019 року суддя Галицького районного суду м. Львова Фролова Л.Д., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2 про забезпечення позову до Львівської міської ради, третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу ОСОБА_3, про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача. Свої вимоги мотивує тим, що у липні 2018 року помер його двоюрідний брат ОСОБА_4 Після смерті брата залишилося спадкове майно, що включає в себе квартиру АДРЕСА_1. 27 грудня 2018 року ним направлено поштою до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Така заява ОСОБА_4 вчасно не була отримана нотаріусом, оскільки така поверталася поштовим відділенням у зв'язку з неможливістю вручення. Лише 05 лютого 2019 року йому вдалося подати заяву особисто у нотаріуса, проте на цей час шестимісячний строк подачі заяви був пропущений. Просить суд встановити факт родинних відносин між ним та померлим ОСОБА_5, який є його двоюрідним братом, а також визначити додатковий строк для прийняття спадщини.

07 березня 2019 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову, в якій позивач просить заборонити приватному нотаріусу Львівського міського нотаріального округу ОСОБА_3 вчиняти будь-які дії щодо видачі свідоцтва про право на спадщину, що залишилася після смерті ОСОБА_4 Свої вимоги мотивував тим, що померлому на праві приватної власності належала зазначена квартира. Позивачем вживались заходи щодо прийняття спадщини, проте строк звернення із заявою пропущений з причин, які від нього не належали. Вважає, що у зв'язку із цим існує загроза отримання свідоцтва про право на спадщину іншими спадкоємцями, якщо такі є. Зазначає, що у разі невжиття заходів забезпечення позову, існує загроза утруднення або унеможливлення виконання рішення суду у разі задоволення позову, оскільки йому стало відомо про вчинення нотаріусом дій в інтересах ОСОБА_6, який нібито має право на спадкування майна померлого.

Розгляд заяви здійснено судом у строки, визначені ч. 1 ст. 153 ЦПК України, в порядку письмового провадження за наявними у суду матеріалами без повідомлення учасників справи та проведення судового засідання, що відповідає правилам ч. 13 ст. 7 та ч. 1 ст. 153 ЦПК України. Заява розглянута 11 березня 2019 року, у перший робочій день судді після відпустки.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Частиною 2 ст. 149 ЦПК України визначено, що забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов може бути забезпечено, зокрема, забороною вчиняти певні дії.

Проаналізувавши документи, додані до позову, суд вважає, що клопотання про забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розяснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв'язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв'язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому при виконанні такого рішення. Забезпечення позову по суті це обмеження суб'єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов'язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати або знецінити і, що такі дії відповідача можуть призвести у майбутньому до того, що виконання можливого рішення суду про присудження може бути утрудненим або взагалі неможливим.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належала на праві власності померлому ОСОБА_4

До заяви про забезпечення позову адвокатом надано копію листа приватного нотаріуса ОСОБА_3 до обласного комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки» від 16 серпня 2018 року про витребування в інтересах ОСОБА_6 копії технічного паспорту на квартиру, свідоцтва про право власності. У листі від 07 лютого 2019 року цей самий приватний нотаріус повідомляє позивача про факт заведення спадкової справи № 18/2018 після смерті ОСОБА_4 та про відсутність у позивача ОСОБА_1 права на спадкування його майна.

В той же час, суд вважає, що зазначені документи не свідчать про обґрунтованість вимоги позивача про забезпечення позову, та про утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду. Крім того, відсутній зв'язок між обраним позивачем видом забезпечення позову та його вимогами про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Матеріали справи не містять доказів щодо необхідності вжиття відповідних заходів забезпечення позову, а саме лише посилання в заяві на потенційну можливість невиконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви. Заборона нотаріусу вчиняти будь-які дії щодо видачі свідоцтва про право на спадщину порушила б баланс інтересів позивача та інших осіб.

Крім того, згідно із ч. 4 ст. 42 Закону України «Про нотаріат» за обґрунтованою письмовою заявою заінтересованої особи, яка звернулася до суду та на підставі отриманого від суду повідомлення про надходження позовної заяви заінтересованої особи, яка оспорює право або факт, про посвідчення якого просить інша заінтересована особа, вчинення нотаріальної дії зупиняється до вирішення справи судом.

З огляду на означене, позивач або його представник не позбавлені права на даній стадії звернутись до нотаріуса із заявою про зупинення вчинення нотаріальних дій, для досягнення мети, з якою особа звертається до суду із заявою про забезпечення позову.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. ст. 149-153 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2 про забезпечення позову до Львівської міської ради про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подано протягом пятнадцяти днів з дня оголошення ухвали до Львівського апеляційного суду. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Л.Д. Фролова