Провадження № 2/201/3239/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2019 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді - Федоріщева С.С.,

за участю секретаря судового засідання - Разумняк К.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська в м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2018 року до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська звернувся ОСОБА_1 із позовною заявою до ФОП ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач у позовній заяві посилається на те, що 08 січня 2018 року звернувся до хімчистки «Кимс» (ФОП ОСОБА_2 ) для отримання послуг хімічної чистки чоловічої пухової куртки білого кольору торгової марки Diesel. Послуги хімчистки в розмірі 414 грн. 80 коп. були сплачені при здачі куртки. В порушення вимог по догляду за виробом, зазначеним виробником на бирці куртки, на які позивач звернув увагу співробітників відповідача, які приймали куртку, зокрема щодо сухої чистки, чистка курки була проведена із застосування води, тобто аквачистка. Внаслідок проведення читки куртки шляхом аквачистки куртка була зіпсована, чим унеможливлюється її використання за призначенням. Тому позивач звернувся до суду з цим позовом і просив суд стягнути з відповідача на користь відповідача 10167 грн. 50 коп. матеріальної шкоди і 10000 грн. моральної шкоди.

Позивач надав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив розглянути справу за його відсутності.

Представник відповідача позовних вимог не визнав, надав до суду відзив на позовну заяву та пояснення, де зазначив про необгрунтованість позовних вимог.

Позивач, в свою чергу, надав відповідь на відзив та письмові пояснення, в яких підтримав та додатково аргументував свої позовні вимоги.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов наступних висновків.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання.

Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений статтею 16 Цивільного кодексу України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способами захисту цивільних прав і інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Судом встановлено і підтверджується квитанцією-договором № 00223-10 від 08 січня, 2018 року, що цього дня ОСОБА_1 здав до хімчистки «Кимс» (ФОП ОСОБА_2 ІНН НОМЕР НОМЕР_1 ) чоловічу куртку білого кольору фірми Diesel зі штучного хутра, текстильний виріб. Знос 50 %. Дефектами виробу зазначені наступні: витертість: місця найбільшого тертя, уздовж швів, по ліктях, по комірцю, по кишенях, на задній половині деформація: заміни на згибах, заломи, витянутість на згибах; порушення цілісності: затяжки, зацепи, витертя волокон, фурнітура потерта, подряпана; виникнення ласов: в місці на ліктях, в місцях найбільшого тертя, по кишенях, уздовж швів, місце сидіння; розміщення плям: по низу виробу, по окантовці, по верху виробу, по всьому виробу, манжети, лівий рукав, правий рукав, комірець, сидіння, спинка; походження плям: невизначеного походження, загальне забруднення, пил, пот, бруд, косметика, харчові, дефекти: зачепи, заломи, запах, витертий ворс, потертості, рукава затерті, кишені затерті, вигорання, деформація наповнювача, жовтизна. Попередження: після чистки можливі: не повне видалення плям, можливі прояви прихованих дефектів, залишкові слідів, не видалення плям і водяних патьоків, заломи, зміна кольору внаслідок нестійкого фарбування, «срыв» кольору в місцях потовиділення, пошкодження не з`ємної фурнітури; можливий запах, деформація наповнювача. Вартість послуги хімчистки у розмірі 413 грн. 40 коп. (а.с. 12, 13). На квитанції-договорі міститься підпис ОСОБА_1 на ознайомлення з умовами договору.

11 січня 2018 року ОСОБА_1 звернувся на адресу ФОП ОСОБА_2 із заявою, в якій повідомив про зіпсування належної йому куртки, внаслідок проведення хімчистки в хімчистці «Кимс», а саме: зміна кольору, у зв`язку з чим просив провести незалежну експертизу, повернути йому грошові кошти за не надану послугу, повернути йому грошові кошти в розмірі 6037 грн. 50 коп., що складає 50% вартості куртки (а.с. 14).

В матеріалах справи наявний висновок по виробу № 0023-10, згідно з яким для виробів аналогічних куртці позивача, характерна маркування «делікатне прання»/аквачистка при t30х, знак суха чистка імовірно проставлений помилково (а.с. 15). Цей висновок не підписаний, не містить дати та зазначення особи, яким він складений тощо.

За заявою ОСОБА_1 від 15 лютого 2018 року до Інспекції з питань захисту прав споживачів у Дніпропетровській області Дніпропетровським науково-дослідним інститутом судових експертиз було проведено товарознавче дослідження щодо визначення причин виникнення видозмін товарного вигляду куртки чоловічої під час проведення хімічного чищення. Відповідно до висновку експертного товарознавчого дослідження № 2283-18 від 25 червня 2018 року встановлення причин зміни первинної структури матеріалу верху виходить за рамки компетенції товарознавця. Проте, оскільки описані вище видозміни відбулися не за всією площею виробу, а в зонах, які піддалися експлуатаційним навантаженням у експерта-товарознавця немає підстав вважати, що хімічне чищення виробу було проведене з порушенням технологічного процесу і режимів чищення (а.с. 22-23).

За положеннями ст. 906 ЦК України збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до п. 4 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» (далі - Закон) за наявності в роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Згідно з п. 12 ст. 1 вказаного Закону істотним є недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, який виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: він взагалі не може бути усунутий; його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором.

Відповідно до п. 9 ст. 10 Закону, виконавець зобов`язаний протягом місяця відшкодувати збитки, що виникли у зв`язку з втратою, псуванням чи пошкодженням речі, прийнятої ним від споживача для виконання робіт (надання послуг). Виконавець не звільняється від відповідальності, якщо рівень його наукових і технічних знань не дав змоги виявити особливі властивості речі, прийнятої ним від споживача для виконання робіт (надання послуг).

Відповідно до ч.1 ст. 80 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, з врахуванням положень ст.ст. 76-89 ЦПК України.

Згідно із ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги й заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних як свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. При цьому дані докази повинні бути належними і допустимими, як це передбачено ст.ст. 77-80 ЦПК України.

Установлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувались вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхилюючи інші докази, суд повинен свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст.81 ЦПК України).

Відповідно до п. 7 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» договір - усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном або іншими документами.

Відповідно до п. 25 Правил побутового обслуговування населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 16.05.1994р. № 313, виконавець зобов`язаний забезпечити, зокрема відшкодування збитків, заподіяних замовнику невиконанням або неналежним виконанням умов угоди, а також у разі втрати, псування чи пошкодження із своєї вини речей та матеріалів, прийнятих від замовника для надання послуг, у розмірах, передбачених угодою.

Виконавець не несе відповідальності за недоліки у наданих послугах, якщо доведе, що вони виникли не з його вини. Претензії до якості виконання замовлення не задовольняються у разі, якщо замовник не підтвердить своїх вимог. (п. 29 Правил).

З аналізу вказаних вище норм слідує, що у разі виявлення недоліків у наданих послугах, саме на виконавця покладається тягар доказування, відсутності його вини.

Згідно роз`яснень пункту 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 12.04.1996р. «Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів» виходячи з правил ст. ст. 153, 154 ЦК України, видача й одержання квитанції (квитанції-замовлення, квитанції-зобов`язання) іншого документа на підтвердження укладення договору про побутове обслуговування свідчить про згоду сторін з усіма його умовами. Отже, ці умови є обов`язковими для сторін і суд повинен виходити з них при вирішенні спору, коли не буде встановлено, що вони не відповідають фактичним даним або суперечать чинному законодавству.

Згідно з п. 2.1. Інструкції щодо надання послуг з хімічної чистки та фарбування (перефарбування) виробів, затвердженої Наказом Українського союзу об`єднань, підприємств і організацій побутового обслуговування населення 27.08.2000р. № 20, замовлення щодо надання послуг з хімічної чистки виробів оформлюється договором (квитанцією).

Отже, між позивачем ОСОБА_1 , як споживачем, і ФОП ОСОБА_2 , як надавачем послуг, виникли зобов`язальні відносини з приводу надання послуг, договір містить всі необхідні істотні умови.

Згідно з п.п. 2.3., 2.4. Інструкції під час приймання замовлення приймальник повинен: оглянути кожний виріб у присутності замовника з метою визначення можливості його обробки в умовах підприємства, встановлення ступеня зносу, виявлення дефектів (плям), які неможливо усунути тощо, попередити замовника про можливу усадку виробу і проявлення після обробки прихованих дефектів.

При оформленні замовлення замовник своїм підписом підтверджує згоду щодо вартості виробу, відсотку зносу, виду обробки, наявних дефектів, а також ознайомлення його про можливість проявлення прихованих дефектів та усадки виробу після обробки.

У квитанції-договорі № 00223-10 від 08 січня, 2018 року зазначено, що в рамках виконання доручення з надання послуг, клієнт приймає умову, що на виробах після хімічної чистки допускаються приховані дефекти, які виявляють після чистки (ДСТУ) 201-03-96) (а.с. 12, 13).

Також у вищевказаній квитанції-договорі зазначено, що знос 50%, дефекти виробу: витертість: місця найбільшого тертя, уздовж швів, по ліктях, по комірцю, по кишенях, на задній половині деформація: замини на згибах, заломи, витянутість на згибах; порушення цілісності: затяжки, зацепи, витертя волокон, фурнітура потерта, подряпана; виникнення ласов: в місці на ліктях, в місцях найбільшого тертя, по кишенях, уздовж швів, місце сидіння; розміщення плям: по низу виробу, по окантовці, по верху виробу, по всьому виробу, манжети, лівий рукав, правий рукав, комірець, сидіння, спинка; походження плям: невизначеного походження, загальне забруднення, пил, пот, бруд, косметика, харчові, дефекти: зачепи, заломи, запах, витертий ворс, потертості, рукава затерті, кишені затерті, вигорання, деформація наповнювача, жовтизна.

Клієнта попереджено про те, що після чистки можливі: не повне видалення плям, можливі прояви прихованих дефектів, залишкові слідів, не видалення плям і водяних патьоків, заломи, зміна кольору внаслідок нестійкого фарбування, «срыв» кольору в місцях потовиділення, пошкодження нез`ємної фурнітури; можливий запах, деформація наповнювача.

На квитанції-договорі міститься підпис ОСОБА_1 про ознайомлення з умовами договору.

Виходячи з вищевказаного, суд робить висновок, що відповідачем ФОП ОСОБА_2 не порушено умови закріплені в квитанції-договорі, з якими позивач був ознайомлений.

Як встановлено вищенаведеним висновком товарознавчої експертизи видозміни на виробі (чоловічій куртці білого кольору фірми Diesel) відбулися не за всією площею виробу, а в зонах, які піддалися експлуатаційним навантаженням у експерта-товарознавця немає підстав вважати, що хімічне чищення виробу було проведене з порушенням технологічного процесу і режимів чищення (а.с. 22-23).

В дослідницькій частині вказаного висновку експертом встановлено, що на дослідження представлена куртка чоловіча, прямого силуету, з двома прорізними кишенями та двома накладними, на застібці`потайна кнопка» та замок «блискавка», з незємним капюшоном отороченим хутром, низ рукавів оторочений гумовим трикотажем, верх лівого рукава має нашивку з логотипом фірми-виробника «Diesel», колір-білий. Оглядом встановлено, що на виробі є ушита маркувальна стрічка з елементами маркування, тобто позначки, які носять інформаційний характер відносно сировинного складу виробу, а також загально прийняті символи по догляду за виробом, згідно яких відносно виробу рекомендовано тільки хімічне чищення. В комірній зоні маркувальна позначка з голограмою фірми - виробника «Diesel»-Китай... Оглядом всіх ділянок куртки чоловічої встановлено, що в результаті хімічного чищення виробу зміни кольору майже не відбулось, форми, деформації виробу незафіксовано, у відповідність до вимог згідно пунктів 4.4 ДСТУ № 201-03-96, вироби повинні зберігати форму, розмір, колір, п.4.6-фурнитура і обробка одягу - збережені, п.4.9- вироби повинні бути м`якими на дотик. Слід також відзначити, що на момент проведення експертизи виріб має наступні ознаки експлуатаційного зносу, які були позначені в квитанції №00223-10 від 08.01.2018 року про приймання виробу до проведення хімічного чищення: - ділянки, які мають ослаблену структуру у вигляді сношення ниток (візуально є видимими) - утворилися в процесі експлуатації і збереглися після чищення…Тобто керуючись товарними характеристиками виробу на момент приймання, виріб мав потертості та заломи, заціпи, стирання волокон, затирання ділянок низу, коміру та рукавів, ліктів, витертий ворс та хутро, а також плями по всьому виробу, які ще до проведення хімічного чищення, найімовірніше, могли змінити структуру волокна та первинний товарний вигляд. Згідно (2), і проведених візуальних досліджень представленого об`єкту експертом не виявлені зміни первинного товарного виду куртки чоловічої після проведення хімічного чищення в межах можливих видозмін, а зміна структури сировинного матеріалу, наявність чітких слідів темного кольору по периметру кишень та по довжині замку «блискавка», а також по низу рукавів, які утворились чітко в аналогічних зонах та локально, тобто не за всією площею виробу, можлива зміна інтенсивності або насиченості (чистоти) кольору, яка може утворитись внаслідок застосування низькоякісної сировини матеріалу верху та підкладки, а також елементів фурнітури або декору. Також слід зазначити, що всі видозміни товарного вигляду будь-яких виробів, є певною мірою відповідальністю товаровиробника, тим більше що товаровиробник наніс відповідне маркування на виріб, яке рекомендує хімічне чищення перхлоретиленом.

Відповідно до ч. 1 ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Суд оцінює як недостовірний доказ наданий позивачем висновок по виробу № 0023-10 (а.с. 15) у зв`язку із тим, що цей висновок не підписаний, не містить дати та зазначення особи, яким він складений, відповідач заперечив факт складання та надання цього висновку.

Доказів, які б підтверджували, що саме з вини працівників хімчистки відбулися видозміни виробу суду не надано.

Жодною із сторін не заявлене суду клопотання про проведення іншої експертизи, зокрема, на предмет хімічного впливу на виріб.

Частинами 2, 3, 8 ст. 72 ЦПК України передбачено, що експерт може призначатися судом або залучатися учасником справи. Експерт зобовязаний дати обґрунтований та обєктивний письмовий висновок на поставлені йому питання. Експерт може відмовитися від надання висновку, лише якщо надані на його запит матеріали недостатні для виконання покладених на нього обовязків.

Учасниками справи не заявлено відвід експерту, не надано доказів, які спростовують його висновок, а судом не встановлено обставини, які б виключали участь експерта у цій справі, тому суд вважає висновок експерта Дніпропетровського НДІСЕ Гайдук Валентини Андріївни, яка має відповідну кваліфікацію для проведення товарознавчої експертизи (а.с. 22-23), належним і допустимий доказом.

Відповідно до ч.1 ст. 8, ч. 1 ст. 9 і ч. 3 ст. 10 Закону встановлена відповідальність суб`єктів господарювання сфери торговельного та інших видів обслуговування за відмову споживачу в реалізації його прав. Ці норми закону не можуть бути підставою для визначення розміру та стягнення спричиненої матеріальної шкоди.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні вимог позивача про стягнення заявленої в розмірі 10167 грн. 50 коп. матеріальної шкоди.

Не підлягає також задоволенню вимога позивача про стягнення з відповідача моральної шкоди, яку останній оцінив у 10000 грн., у звязку з відмовою в частині позовних вимог щодо відшкодування матеріальної шкоди.

Пункт 5 ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачає право споживача на відшкодування моральної шкоди лише у випадках, коли така заподіяна небезпечною для життя і здоровя людей продукцією, що в даному випадку відсутнє.

Відповідно до ст. 22 цього Закону при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання відшкодування моральної (немайнової шкоди).

Оскільки суд не встановив протиправності дій відповідача та не задовольнив вимог позивача відшкодування матеріальної шкоди, підстави для вирішення питання про відшкодування моральної шкоди відсутні.

Обговорюючи питання розподілу судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, з урахуванням того, що у задоволенні позовних вимог відмовлено, судові витрати покладаються на позивача.

Стороною відповідача не ставилося питання про компенсацію витрат на проведення експертизи (а.с. 22-23).

Відповідачес сплачено судовий збір за подачу до суду заяви про перегляд судового рішення в розмірі 384 грн. 20 коп.

За проведення експертного товарознавчого дослідження відповідач сплатив 1372 грн. 80 коп., що підтверджується актом № 2283-18 здачі-приймання висновку експертного дослідження № 2283-18 від 25.06.2018 (а.с. 21).

На підставі викладеного,керуючись ст.ст. 1, 4, 10, 22 Закону України «Про захист прав споживачів», ст.ст. 4, 10, 12, 13, 76-81, 89, 141, 259, 263-265 ЦПК України суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої пошкодженням майна - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР НОМЕР_3 ) на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР НОМЕР_1 ) судовий збір в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп., витрати на проведення експертного товарознавчого дослідження в розмірі 1372 (одна тисяча триста сімдесят дві) грн. 20 коп., а разом 1756 (одна тисяча сімсот п`ятдесят шість) грн. 40 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Федоріщев С.С.