Ухвала

01 лютого 2019 року

м. Київ

справа № 757/22556/18-ц

провадження № 61-543 ск 19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Штелик С.П. розглянув касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Саламандра -Україна» на рішення Печерського районного суду м. Києва від 27 вересня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 11 грудня 2018 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Саламандра -Україна» до Генеральної прокуратури України, прес-секретаря в прес-службі Генеральної прокуратури України СаганЛариси Миколаївни про визнання інформації недостовірною та такою, що порочить ділову репутацію, зобов'язання спростувати недостовірну інформацію, та стягнення матеріальних збитків,

ВСТАНОВИВ :

У травні 2018 року ПрАТ «СК «Саламандра -Україна» звернулося до суду з указаним позовом, та просило: визнати недостовірною та такою, що порушує ділову репутацію інформацію, поширену 20 березня 2018 року в мережі інтернет на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України (https//www.gp.gov.ua/ua/news/html?_m=publications&_c=view&_t=rec&id=226032), у розділі «Новини» під назвою: «Генпрокуратурою розслідується кримінальне провадження за фактами ухилення від сплати податків низкою підприємств за допомогою страхового ринку України» стосовно звинувачення ПрАТ «СК «Саламандра-Україна» в причетності до фіктивного страхування; зобов'язати Генеральну прокуратуру України спростувати вищезазначену інформацію протягом десяти днів з дня набрання рішенням суду законної сили шляхом розміщення спростування; визнати недостовірною та такою, що порушує ділову репутацію інформацію, поширену ІНФОРМАЦІЯ_1. в мережі інтернет на офіційній сторінці ОСОБА_2 у Фейсбук (ІНФОРМАЦІЯ_2), під назвою: «ІНФОРМАЦІЯ_2» стосовно звинувачення ПрАТ «СК «Саламандра-Україна» в причетності до фіктивного страхування; зобов'язати ОСОБА_2 спростувати вищезазначену інформацію протягом десяти днів з дня набрання рішенням суду законної сили шляхом розміщення спростування; стягнути з Генеральної прокуратури України за рахунок державного бюджету України шляхом списання з єдиного казначейського рахунку суму завданих матеріальних збитків у розмірі 1 011 грн 57 коп., та вирішити питання про судові витрати.

В обгрунтування позову позивач зазначав, що інформація, розміщена 20 березня 2018 року на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України та офіційній сторінці в Фейсбук ОСОБА_2, стосовно нібито корупційних дій позивача в співучасті з підприємствами реального сектору економіки та ухилення від сплати податків на суму понад 500 млн грн, не відповідає дійсності та порочить ділову репутацію страхової компанії, викликає недовіру в громадськості та страхувальників до її діяльності. Позивач стверджував, що через поширену відповідачами неправдиву, негативну інформацію, 23 березня 2018 року до страхової компанії звернувся ОСОБА_3 із заявою про дострокове припинення договору страхування та повернення страхового платежу, що була вимушена зробити страхова компанія. Також позивач вважає, що поширена інформація не підтверджена жодним доказом, про що свідчить те, що за три роки досудового розслідування жодній посадовій чи службовій особі страхової компанії не повідомлено про підозру у вчиненні злочину, не подано запиту щодо отримання будь-яких документів, не визначено статус позивача у кримінальному провадженні, хоча за ту незаконну діяльність, в якій звинувачують позивача, передбачена кримінальна відповідальність, а оскільки поширена інформація не відповідає дійсності, завдає шкоди діловій репутації та призводить до матеріальних збитків, вона підлягає спростуванню.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 27 вересня 2018 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 11 грудня 2018 року, у задоволенні позову ПрАТ «СК «Саламандра-Україна» відмовлено.

ПрАТ «СК «Саламандра-Україна» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на вказані судові рішення.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Малозначними є справи, в яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункти 1, 2 частини шостої статті 19 ЦПК України).

Предметом позову в даній справі є немайнові вимоги про визнання інформації недостовірною та такою, що порочить ділову репутацію, зобов'язання спростувати недостовірну інформацію, в частині якої суд визнає дану справу справою незначної складності, та майнова вимога про відшкодування матеріальної шкоди, ціна якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому в цій частині справа є малозначною в силу закону.

Касаційна скарга не містить посилання на обставини, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення в малозначних справах підлягають касаційному оскарженню.

Згідно з вимогами пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню.

Відповідно до Рекомендацій № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, держави-члени Ради Європи мають вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

З огляду на викладене та відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389, пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України у відкритті касаційного провадження в даній справі слід відмовити.

Керуючись пунктом 1 частини шостої статті 274, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд,

УХВАЛИВ :

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Саламандра -Україна» на рішення Печерського районного суду м. Києва від 27 вересня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 11 грудня 2018 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Саламандра -Україна» до Генеральної прокуратури України, прес-секретаря в прес-службі Генеральної прокуратури України Саган Лариси Миколаївни про визнання інформації недостовірною та такою, що порочить ділову репутацію, зобов'язання спростувати недостовірну інформацію, та стягнення матеріальних збитків відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. П. Штелик