Справа № 180/1275/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
19 листопада 2019 р. Марганецький міський суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого - судді Янжули О.С.
при секретарі - Котовій Н.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Марганець в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
09 липня 2019 року позивач, ОСОБА_1 , звернулася до Марганецького міського суду Дніпропетровської області з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 31 жовтня 2008 року реєстраційною службою Івановської області (РАГС), Пучежською районною філією Російської Федерації, за актовим записом № 83.
В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначила, що вона з відповідачем перебувають у шлюбі, який зареєстровано 31 жовтня 2008 року реєстраційною службою Івановської області (РАГС), Пучежською районною філією Російської Федерації, актовий запис № 83.
Від шлюбу мають неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які проживають із нею.
Спільне життя з відповідачем не склалося, з причини відсутності між ними взаємопорозуміння, взаємоповаги, байдужості до проблем кожного, що призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин.
У серпні 2014 року вони остаточно припинили сімейно-шлюбні відносини, кожен із них живе своїм життям, шлюбних стосунків не підтримують, сім`я фактично припинила своє існування. Вважає поновлення шлюбних стосунків не можливим.
Просить суд розірвати шлюб, укладений між нею, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 31 жовтня 2008 року реєстраційною службою Івановської області (РАГС), Пучежською районною філією Російської Федерації, актовий запис № 83.
Позивач в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовільнити. Після розірвання шлюбу залишити прізвище - Брянська. Витрати по справі покласти на відповідача.
Відповідач у судове засідання не з`являвся, про причини неявки суд не повідомляв, у встановлені судом строки, відзив на позовну заяву не надав.
За відомостями адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України у Дніпропетровській області від 11 вересня 2019 року ОСОБА_2 зареєстрованим у м. Марганець, Дніпропетровської області, не значиться.
Останнє відоме місце реєстрації відповідача - АДРЕСА_1 .
У зв`язку з чим відповідач був викликаний до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
Оголошення про виклик відповідача опубліковано 01 листопада 2019 року.
Відповідно до ч. 11 статті 128 ЦПК України з опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час та місце розгляду справи.
У відповідності до ч.1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги необхідно задовільнити з наступних підстав.
Побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки (стаття 1 СК України). Проте, судом встановлено, що вказані паритетні засади побудови сімейних відносин у даного подружжя відсутні.
Частиною 2 статті 3 СК України встановлено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.
Згідно зі ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Згідно ч.1 ст.110 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ст.112 Сімейного Кодексу України, п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Нормами ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України, передбачено, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Враховуючи особливий характер сімейних відносин, а також те, що збереження шлюбу можливе лише на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу. Детально вивчивши й оцінивши мотиви розлучення, повно і всебічно з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, приймаючи до уваги те, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, сторони тривалий час не підтримують шлюбні стосунки, проживають окремо, суд вважає, що конфлікт між сторонами носить стійкий характер, їх шлюб розпався, причини, що спонукають сторони наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Після розлучення позивачу слід залишити прізвище - Брянська.
Відповідно до 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання як слід розподілити між сторонами судові витрати.
Так, як ухвалою судді Марганецького міського суду Дніпропетровської області від 0 липня 2019 року позивача звільнено від сплати судового збору, відповідно до ст.8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан особи, то відповідно до положень ст.141 ЦПК України судовий збір у розмірі 768,40 гривень необхідно стягнути в дохід держави з відповідача.
Керуючись ст. ст. 2,3,4,6,9,10,12,13,76,81,141,247,258,263-265,273,280-283,289,354-355 ЦПК України, ст. ст.3, 24, 110-112 СК України, - суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовільнити.
Шлюб, зареєстрований 31 жовтня 2008 року реєстраційною службою Івановської області (РАГС), Пучежською районною філією Російської Федерації, актовий запис № 83, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 - розірвати.
Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище - АДРЕСА_2 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця с. Новогеоргіївка, Жовтневого району, Приморський край, останнє відоме місце реєстрації: АДРЕСА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Марганецький міський суд Дніпропетровської області.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя: О. С. Янжула