УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

07 листопада 2019 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Геєць Ю.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Запорізької обласної державної адміністрації про визнання незаконними дій відповідача щодо невиконання Закону України «Про звернення громадян»,

ВСТАНОВИВ:

06 листопада 2019 року до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Запорізької обласної державної адміністрації про визнання незаконними дій відповідача щодо невиконання Закону України «Про звернення громадян».

Вивченням позовної заяви встановлено, що така подана з порушенням вимог ЦПК України, а тому її слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до статті 9 ЦПК України та ч.1 ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», цивільне судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.

Згідно зі ст. 10 Конституції України, державною мовою в Україні є українська мова. Держава забезпечує всебічний розвиток і функціонування української мови в усіх сферах суспільного життя на всій території України. Застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається законом.

Як роз`яснив Конституційний Суд України у Рішенні від 14.12.1999 року N 10-рп/99 (справа № 1-6/99) положення частини першої статті 10 Конституції України, за яким «державною мовою в Україні є українська мова», треба розуміти так, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (ч. 5 ст. 10 Конституції України).

Спеціальним законом у сфері використання мови є Закон України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» (документ 2704-VIII, від 25.04.2019).

Згідно ст. 1 ч. 1 цього Закону єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова.

Зокрема ст. 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» передбачено застосування державної мови в судочинстві, а саме : у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою, у судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів», суди ухвалюють рішення та оприлюднюють їх державною мовою у порядку, встановленому законом. Текст судового рішення складається з урахуванням стандартів державної мови.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач є громадянином України, проживає та зареєстрований на території України, а тому звернення до суду з позовною заявою повинно здійснюватися державною мовою.

За таких обставин, позивачу необхідно надати позовну заяву, складену державною мовою.

За вимогами пункту 4 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Всупереч наведеним вимогам в позовній заяві відсутній зміст позовних вимог, оскільки позивач не зазначив способу захисту його порушеного права, який має застосувати суд.

В порушення п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, у заяві не зазначено про наявність у заявника або іншої особи оригіналів письмових документів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

За вимогами частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як передбачено частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

В цей же час, за вимогами частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Так, позивачем подано заяву позивача про звільнення від сплати судового збору, яке мотивоване тим, що позивач перебуває в скрутному фінансовому стані.

В цей же час, позивачем на підтвердження свого майнового стану не додано жодного документу, на підставі якого суд би мав можливість перевірити наявність підстав, передбачених частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Отже, позивачеві слід надати документи на підтвердження свого майнового стану та скрутного матеріального становища або сплатити судовий збір в розмірі 768 грн. 40 коп.

Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Положеннями ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI встановлено пільги щодо сплати судового збору.

Вимога, окреслена у позовній заяві ОСОБА_1 , не віднесена до категорії справ, за якими позивачі не мають сплачувати судовий збір, при поданні позовної заяви.

При подачі позовної заяви до суду судовий збір позивач не сплатив, підстав звільнення від сплати судового збору не зазначив.

Згідно Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 768,40 грн.

Реквізитами сплату судового збору є: Отримувач коштів УК у м.Запоріжжі/Вознесенівс./22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38025409; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA6008007; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу *;101;___ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя (назва суду, де розглядається справа).

У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо (ч. 3 ст. 177 ЦПК України).

Однак ОСОБА_1 не вказано, чи всі докази ним подано до суду.

Відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок судових витрат, які заявник поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом, що передбачено п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

За таких обставин, приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, а тому вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з врахуванням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Дотримання вимог ст. 175 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом в тому числі і для суду на предмет перевірки позову і долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду. Позовна заява не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ч.ч. 1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, заяву слід залишити без руху, надавши заявнику час для усунення вищенаведених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Запорізької обласної державної адміністрації про визнання незаконними дій відповідача щодо невиконання Закону України «Про звернення громадян» залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вищевказаного у встановлений термін, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на судове рішення.

Суддя Ю.В. Геєць