Провадження № 2-п/201/76/2019
УХВАЛА

18 листопада 2019 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Федоріщева С.С.,

при секретарі Разумняк К.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі №201/10611/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Бухта Ніжна» про застосування наслідків нікчемності правочину, -

ВСТАНОВИВ:

Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська 17 жовтня 2019 року було ухвалене вищезазначене заочне рішення, яким позов ОСОБА_2 було задоволено частково.

До суду 17 жовтня 2019 року надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 17 жовтня 2019 року у вказаній цивільній справі з посиланням на те, що суд, введений в оману позивачем, незаконно арештував його майно та ухвали рішення без його участі. Стверджує, що договори розписки від 17 червня 2016 року, по яким з нього стягнуто кошти, він ніколи не підписував.

Представник ОСОБА_1 надав суду заяву, в якій заяву про перегляд заочного рішення підтримав, просив задовольнити.

Від представника позивача до суду надій шли заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, в яких остання з обставинами, викладеними у заяві про перегляд заочного рішення не погодилась та просила відмовити її задоволенні. До заперечень додано висновок експертного почеркознавчого дослідження №5234-19 від 13 листопада 2019 року, відповідно до якого договори розписки від 17 червня 2016 року, по яким з відповідача стягнуто кошти, підписані саме ОСОБА_1 .

Статтею 287 ЦПК України передбачено, що заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад, строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання). Зазначене є завданням цивільного судочинства та кримінального провадження (стаття 1 ЦПК, стаття 2 КПК). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

Розгляд заяви відбувався за правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового процесу технічними засобами.

Розглянувши заяву, суд вважає її такою, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи те, що відповідач був належним чином повідомлений про призначене у справі судове засідання, а також приймаючи до уваги те, що наведені відповідачем на цей час обставини спростовуються висновком експертного почеркознавчого дослідження, але за його бажанням можуть бути підставою для апеляційного оскарження оспорюваного рішення, суд вважає за необхідне заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 286-288 ЦПК України, -

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі №201/10611/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Бухта Ніжна» про застосування наслідків нікчемності правочину залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню окремо від рішення у справі не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя С.С. Федоріщев