___________________________________________________________________________________________________________________
справа № 520/3890/19
провадження № 2/520/2673/19
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11.03.2019 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Літвінова І.А., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

За результатом автоматизованого розподілу справі присвоєно єдиний унікальний номер 520/3890/19, головуючим визначено суддю Літвінову І.А.

Предметно, суб`єктно та інстанційно справа відноситься до юрисдикції Київського районного суду м. Одеси.

Позов ОСОБА_1 виник з приводу квартири АДРЕСА_1 , що територіально відноситься до Київського району міста Одеси.

Згідно з частиною першою статті 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Територіальна юрисдикція (підсудність) цивільної справи № 520/3890/19 Київському районному суду м. Одеси визначається за правилами частини першої статті 30 ЦПК України.

Відповідно до частини шостої статті 187 ЦПК України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Одержаними на запит суду довідками відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області підтверджено, що відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з 28 вересня 2011 року й до цього часу значиться зареєстрованою за адресою розташування нерухомого майна, з приводу якого виник спір: м. АДРЕСА_2 . За цією ж адресою з 03 липня 2014 року значиться зареєстрованою й другий відповідач - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 Одночасно підтверджено, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 з 27 листопада 2009 року й дотепер зареєстрований у АДРЕСА_3 .

За приписами частини першої статті 187 ЦПК України суд відкриває провадження у справі в разі відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Суддею не встановлено підстав для повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі. Проте, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху із визначенням позивачеві строку на усунення недоліків заяви.

Так, за приписами п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі).

Проте, позовна заява ОСОБА_1 не містить ані реєстраційних номерів облікових карток платника податків, ані номерів і серій паспортів як відповідачів, так і самого позивача. Пояснення, що такі дані позивачу не відомі відсутні.

Отже, позивачу необхідно виконати вимоги п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у цій частині чи надати певні пояснення щодо неможливості надати зазначену інформацію.

Крім того, на виконання п. 6, п. 7, п. 8, п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачу необхідно зазначити у позовній заяві:

підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

чи проводилися позивачем заходи досудового врегулювання спору;

чи здійснювалися заходи забезпечення позову до подання позовної заяви;

чи наявні докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою.

Щодо вже доданих до позовної заяви доказів, то зауважується, що жодна копія письмового доказу не засвідчена в порядку, встановленому частиною п`ятою статті 95 ЦПК України і пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55).

За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів «Згідно з оригіналом»; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Окремо звертається увага позивача, що засвідченню підлягають тільки ті докази, оригінали яких знаходяться у позивача. Про наявність оригіналів у іншої особи позивач повинен зазначити у порядку, встановленому частиною п`ятою статті 95 ЦПК України.

Такі ж вимоги містяться і в пункті 8 частини третьої статті 175 ЦПК України, якою вимагається зазначати у позовній заяві докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначати щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Звертається увага позивача, що докази, подані із порушенням встановленого порядку до уваги судом не приймаються.

Отже, позивачу необхідно виконати вимоги ч. 5 ст. 95 ЦПК України.

У відповідності до ч. 6 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

З метою встановлення кола осіб заінтересованих в розгляді цієї справи суд зобов`язує позивача вказати хто є власником іншої Ѕ частки квартири, та всіх осіб, які на сьогоднішній день мають право користування цією квартирою.

Пунктом 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, якщо позов подано до кількох відповідачів позовна заява повинна містити зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Зміст позовних вимог ОСОБА_1 викладений у наступній редакції: «Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 такими, що втратили право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 ».

Із змісту позовних вимог вбачається, що для задоволення позову ОСОБА_1 суду необхідно за вимогами позивача вирішити наступні питання: 1- щодо визнання відповідача ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням; 2 - щодо визнання відповідача ОСОБА_3 такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Відповідно до ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закону № 3674-VI) у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За правилами ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за позовну заяву немайнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлена у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За положеннями частини першої цієї статті судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік» установлений прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2019 року у розмірі 1921 гривні.

Відповідно 0,4 розміру від 1921 гривні дорівнює 768,40 гривень.

Виходячи з наведеного, позивачу ОСОБА_1 належало сплати по 768,40 гривень за кожну вимогу немайнового характеру та додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

При цьому звертається увага позивача, що документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення. Оригінал такої квитанції додається до всіх позовних заяв, апеляційних та касаційних скарг, інших судових документів, що направляються до судової інстанції.

У п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року за № 10 роз`яснено, що законодавством не встановлено спеціальних вимог до оформлення платіжних документів, на підставі яких перераховуються суми судового збору. Таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05 квітня 2001 року № 2346-III «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме: отримувач коштів: УК у Київському районі; код отримувача: (код за ЄДРПОУ) -38016923; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: (МФО) 899998, рахунок отримувача: 5005, код класифікації доходів бюджету: 220030101, найменування коду класифікації доходів бюджету: Судовий збір (Державна судова адміністрація України,050).

Відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Позовна заява ОСОБА_1 такого розрахунку не містить.

Позивачу варто взяти до уваги, що за положеннями статей 133,134 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.

Отже, позивачу пропонується зважити на можливі негативні наслідки невиконання вимог, встановлених п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Враховуючи виявлені недоліки при оформлені позовної заяви ОСОБА_1 , на виконання частини першої статті 185 ЦПК України суддею постановлюється ухвала про залишення позовної заяви без руху із визначенням строку на усунення недоліків.

Позивачу слід взяти до уваги, що якісна підготовка до судового розгляду спрямована в першу чергу на захист права самого позивача та забезпечення розгляду справи без зволікань, з додержанням розумних строків, в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику сторін, наслідком чого стане економія не тільки процесуального часу сторін і суду, а й зменшення судових витрат, пов`язаних із безпосереднім розглядом справи.

Керуючись ст.ст. 95, 175, 177, 185, ч. 2 ст. 261, ст.ст. 272, 353-355 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 - залишити без руху.

Визначити позивачеві строк на усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині цієї ухвали - десять днів з дня одержання копії ухвали.

Забезпечити позивачу можливість засвідчити копії доданих до позовної заяви письмових доказів безпосередньо у приміщені суду. Покласти на секретаря судового засідання Молодова В.С. обов`язок щодо забезпечення позивачу умов для виконання цього пункту ухвали.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою до суду, роз`яснивши, що у випадку виконання ухвали та усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона буде вважатись поданою у день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява буде вважатися не поданою і повернута позивачеві разом із доданими до неї матеріалами, що не позбавить позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя

Літвінова І. А.