Справа № 308/4956/19
П О С Т А Н О В А

Іменем України

14 листопада 2019 року м. Ужгород

Зкарпатський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Кожух О.А.,

суддів Готри Т.Ю., Кондора Р.Ю.,

за участі секретаря Волощук В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 17 липня 2019 року (головуючий суддя Тхір О.А.) про закриття провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Баранинська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, Центр надання адміністративних послуг виконкому Ужгородської міської ради про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 оскаржила в апеляційному порядку ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 17.07.2019, якою закрито провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Баранинська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, Центр надання адміністративних послуг виконкому Ужгородської міської ради - про встановлення факту належності правовстановлюючого документу.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на неправильне застосування та порушення судом норм процесуального права, в зв`язку з чим просить скасувати ухвалу місцевого суду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що зазначена у рішенні Холмецької сільської ради народних депутатів від 11.04.1997, яким передано у власність земельну ділянку для ведення особистого підсобного дворогосподарства є однією і тією ж особою. Вказує, що наразі не існує ні Холмецької сільської ради народних депутатів, ні Холмецької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, а Баранинська сільська рада утворена внаслідок об`єднання територіальних громад не може внести зміни в рішення.

Учасники справи та їх представники в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, що стверджується повідомленням про вручення поштових відправлень (а.с. 49-51). Судова колегія, відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України, розглянула справу за відсутності осіб, які не з?явились в судове засідання. Відповідно до положень ст. 247 ч. 2 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляції, колегія суддів дійшла таких висновків.

Звертаючись до суду із заявою «про встановлення факту належності правовстановлюючого документу», ОСОБА_1 у заяві просила встановити факт, що ОСОБА_1 , мешканка АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 , зазначена у рішенні 8 сесії 22 скликання Холмецької сільської ради народних депутатів від 11.04.1997 року «Про передачу у власність та постійне користування земель для ведення особистого підсобного дворогосподарства» - одна і та ж сама особа.

Закриваючи провадження у справі суд першої інстанції вважав, що такі вимоги заявника не належить розглядати за правилами окремого провадження, оскільки із поданої заяви вбачається спір про право.

Проте такого висновку суд першої інстанції дійшов з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до ч. 1 п. 5 ст. 293, ст. 315 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в тому числі, про встановлення факту належності правовстановлюючого документа особі, прізвище, ім`я, по батькові якої, зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 5 «Про судову практику про справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Відповідно до п.12 постанови Пленуму ВСУ №5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», при розгляді справи про встановлення належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали, суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення.

Заявник вказує, що їй за рішенням 8 сесії 22 скликання Холмецької сільської ради народних депутатів від 11.04.1997 «Про передачу у власність та постійне користування земель для ведення особистого підсобного дворогосподарства» належать на праві власності земельні ділянки в с. Холмець загальною площею 0,60 га. Проте у цьому рішенні її прізвище зазначено не вірно, а саме замість « ОСОБА_3 » воно зазначено як « ОСОБА_4 », що є помилкою, яка перешкоджає реєструвати право власності на вказані земельні ділянки.

Заявник вважає, що виправити вказану помилку в написанні її прізвища шляхом внесення змін у вказане рішення органу місцевого самоврядування можливості не має, оскільки ні Холмецької сільської ради народних депутатів, ні Холмецької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області не існує на даний момент. Внаслідок такої помилки ОСОБА_1 не може зареєструвати право власності на належні їй земельні ділянки, у зв`язку з чим існує необхідність встановлення юридичного факту у судовому порядку.

Відносини, що виникають у процесі добровільного об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст, а також добровільного приєднання до об`єднаних територіальних громад, регулюються Законом України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» регулює

Згідно ст. 8 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» об`єднана територіальна громада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків територіальних громад, що об`єдналися, з дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною такою об`єднаною територіальною громадою. З дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною об`єднаною територіальною громадою, у порядку, визначеному цим Законом, здійснюється реорганізація відповідних юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних територіальними громадами, що об`єдналися, та розміщених поза адміністративним центром об`єднаної територіальної громади, шляхом їх приєднання до юридичної особи - сільської, селищної, міської ради, розміщеної в адміністративному центрі об`єднаної територіальної громади. Після завершення реорганізації відповідні юридичні особи - сільські, селищні, міські ради припиняються у порядку, визначеному цим Законом. Юридична особа - сільська, селищна, міська рада, розміщена в адміністративному центрі об`єднаної територіальної громади, є правонаступником прав та обов`язків всіх юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних територіальними громадами, що об`єдналися, з дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною об`єднаною територіальною громадою.

За органом місцевого самоврядування законодавцем закріплюється право на зміну та скасування власних рішень. Таке право випливає із конституційного повноваження органу місцевого самоврядування самостійно вирішувати питання місцевого значення шляхом прийняття рішень, що є обов`язковими до виконання на відповідній території, оскільки вони є суб`єктами правотворчості, яка передбачає право формування приписів, їх зміну, доповнення чи скасування.

При цьому, органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб`єкти цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення. Це є «гарантією стабільності суспільних відносин» між органом місцевого самоврядування і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього рішення, що узгоджується з правовою позицією, викладеною в абзаці другому пункту 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № 1-зп.

Право власності у заявника внаслідок неправильного зазначення прізвища не виникло.

На даний час с. Холмець входить до складу Баранинської сільської об`єднаної територіальної громади. Проте, доказів того, що заявнику було відмолено у виправленні помилки в рішенні 8 сесії 22 скликання Холмецької сільської ради від 11 квітня 1997 року та що Баранинська сільська рада, як правонаступник Холмецької сільської ради, не має можливості внести відповідні виправлення, не надано. Натомість довідкою виконавчого комітету Баранинської сільської ради від 11.04.2019 № 110 стверджується те що, ОСОБА_1 , мешканка АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 у рішенні 8 сесії 22 скликання Холмецької сільської ради народних депутатів від 11.04.1997 «Про передачу у власність та постійне користування земель для ведення особистого підсобного дворогосподарства», одна і та ж сама особа.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтерисованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Зазначивши в оскаржуваній ухвалі, що між сторонами є спір про право, який вирішується в позовному провадженні, та роз`яснивши заявнику, що він має право подати позов на загальних підставах, суд першої інстанції помилково закрив провадження у справі.

За таких обставин ухвалу, як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, слід скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. 368, п. 6 ч. 1 ст. 374, п. 4 ч. 1 ст. 379, ст. ст. 381, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити/

Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 17 липня 2019 р скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарження не підлягає.

Повне судове рішення складено 20 листопада 2019 року.

Головуюча:

Судді: