справа № 208/8398/18
№ провадження 2/208/1832/19
21 листопада 2019 р. м. Кам`янське
Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області в складі:
Головуючого, судді - Івченко Т.П.
За участю: секретаря судового засідання Корнієнко К.Є.,
розглянув у відкритому судовому засіданні у місті Кам`янське Дніпропетровської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 «про стягнення донарахування по акту про порушення ПКЕЕн »,-
Акціонерне товариство «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» звернулось із позовом до ОСОБА_1 «про стягнення донарахування по акту про порушення ПКЕЕн », в якому просить:
Свої позовні вимоги мотивують тим, що 06.07.2017 року працівниками Кам`янського РЕМ було виявлено порушення «Правил користування електричною енергією для населення» затверджених постановою КМУ від 26.07.1999р. №1357, за адресою: АДРЕСА_2 , а саме - самовільне підключення електропроводки до електромережі власника (ЖКО) з порушенням схеми обліку, відкритим способом. Пункти 3.1 п.п. 4 методики, (самовільне підключення після відключення через засіб обліку, відсутня пломба енергопередальної організації № с 10884282 на клемній кришці, внаслідок чого був складений Акт Н № 126985 про порушення. 28.07.2017 року відбулось засідання комісії Дніпродзержинського РЕМ розглянуто Акт про порушення та прийнято рішення про проведення нарахувань відповідно до Методики у сумі 6907,36 гривень. Відповідач в добровільному порядку зазначені збитки в розмірі не сплачує у зв`язку із чим позивач вимушений звернутися до суду.
2. Позиція відповідача.
Відповідач, ОСОБА_1 , не скористався своїм правом та не подала в строк, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття спрощеного позовного провадження, відзив на позов, який має відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, та докази в підтвердження обставин, на яких ґрунтується заперечення, а також не подав зустрічний позов.
3. Процесуальні питання пов`язані з розглядом справи.
03.12.2018 року позивач Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» звернувся до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області з позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 «про стягнення донарахування по акту про порушення ПКЕЕн ».
Ухвалою Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 28 лютого 2018 року було відкрито провадження та призначено до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.
Представник позивача, адвокат Долгов О.О. користуючись своїм правом подав заяву про проведення судового розгляду за своєю відсутності, не заперечуючи проти ухвалення заочного судового рішення.
Відповідач, ОСОБА_1 будучи належним чином сповіщений про дату, час та місце судового розгляду, до судового засідання не з`явивилась, про причини неявки суду не повідомила, відзиву на позовні вимоги не подала, судові повістки виклики направлені відповідачеві на адресу його реєстрації.
В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи, що дозволило суду вважати за необхідне визнати його неявку з неповажних причин, провести заочний розгляд справи, розглянути справу на підставі наявних у справі доказів.
4. Фактичні обставини встановлені судом.
Відповідно до договору №033227 про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області укладеного між між ВАТ «Енергопостачальна компанія» Дніпрообленерго в особі начальника Дніпродзержинського РЕМ Коломойця ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_3 , сторони зобов`язуються користуватися Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357 зі змінами та доповненнями, та іншими нормативно-правовими актами України (а.с. 10)
Судом з матеріалів справи встановлено, що з урахуванням наданих суду доказів, що відповідно до Акту Н № 126985 від 06.07.2017 року про порушення Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕн), під час планової перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок на об`єкті відповідача за адресою: АДРЕСА_3 працівниками позивача було виявлено самовільне підключення до мережі ПАТ «ДТЕК «Дніпробленерго» та використання недооблікової електричної енергії, що є порушенням п.48 ПКЕЕн, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, а також ст.27 Закону України «Про електроенергетику» (а.с. 7).
Відповідно до копії акту, що міститься в матеріалах справи (а.с. 10) Акт 126985 від 06.07.2017 року складено, ел. монтером ОСОБА_3 (посв. 680), ОСОБА_4 (посв. 41/17) за участю ОСОБА_5 (а.с.7).
Акт підписано представниками постачальника електроенергії: ел. монтером ОСОБА_3 (посв. 680), ОСОБА_4 (посв. 41/17). Споживач ОСОБА_5 особисто підписала акт (а.с.7-1).
Як вбачається з Протоколу №306 від 28.07.2017 року засідання комісії Дніпродзержинського РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем ПКЕЕн, без присутності ОСОБА_5 , розглянувши Акт Н 126985 від 06.07.2017 року, вказана комісія встановила, що вищевказаний Акт Н № 126985 від 06.07.2017 року, яким встановлено порушення відповідачем ПКЕЕн, а саме підключення до мережі АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та використання недооблікової електричної енергії - складено правомірно, та відповідно до Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕн, проведено розрахунок недорахованої електроенергії, яка складає 7688,48 кВТ/г та відповідає сумі 6907,36 грн. (а.с. 6).
На даний час складений Акт про порушення правил користування електричною енергією АКТ № 126985 від 06.07.2017 року ОСОБА_5 не оскаржувався.
Відповідно до розрахунку розміру відшкодування збитків по Акт Н 126985 від 06.07.2017 року внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕн позивачу було завдано збитків у розмірі 6907,36 грн.
5. Правові норми законодавства застосовані судом.
Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Ст. 4 ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребування судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами:
1) письмовими, речовими і електронними доказами;
2) висновками експертів;
3) показаннями свідків.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.
Згідно із статтею 1 Закону України «Про електроенергетику» (далі Закон) споживачами електроенергії є суб`єкти господарської діяльності та фізичні особи, які використовують енергію для власних потреб на підставі договорів про її продаж та купівлю.
Відповідно до статті 26 Закону споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.
Споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку, а також уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, для здійснення державного енергетичного нагляду (контролю) за дотриманням вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії в порядку, визначеному Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Відповідно до статті 27 Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.
Правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією.
Розмір відшкодування збитків обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі Методика № 562).
Затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня1999 року № 1357 ПКЕЕН також регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками, обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.
Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.
Згідно з пунктом 3 Методики №562 визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕ процедури в разі виявлення зазначених у ній порушень.
Пунктом 3.1 Методики №562 передбачено, що підставою для застосування її положень є виявлення таких порушень ПКЕЕН: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.
Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з пунктом 3.3 Методики № 562 здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період).
Залежно від характеру виявленого порушення ПКЕЕН (підпункти 1-7 пункту 3.1 Методики №562) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені пунктами 2.7, 3.4 та 3.6 цієї Методики. Кількість днів, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії, може становити шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки (пункт 3.3 Методики № 562).
Згідно з підпунктом «а» пункту 3.3 Методики №562 у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок, враховується з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.
Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.
Згідно з пунктом 2 ПКЕЕН технічна перевірка - виконання комплексу робіт із метою визначення відповідності стану засобу обліку та/або таврування, параметрів часових зон чи роботи керуючої програми; відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку цим Правилам та іншим нормативно-правовим актам; виявлення самовільного підключення, використання «штучного нуля», порушення роботи засобу обліку електричної енергії.
Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
6. Висновки та мотиви прийнятого рішення.
Отже, встановлено, що між ВАТ «Енергопостачальна компанія» Дніпрообленерго та ОСОБА_5 ою, було укладено договір про користування електричною енергією для побутових споживачів.
Під час планової перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок на об`єкті відповідача за адресою: АДРЕСА_1 працівниками позивача було виявлено самовільне підключення до мережі ПАТ «ДТЕК «Дніпробленерго» та використання необлікової електричної енергії, що є порушенням п.48 ПКЕЕн, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, а також ст.27 Закону України «Про електроенергетику».
Акт підписано представниками постачальника електроенергії: ел. монтером ОСОБА_3 Йосипівною (посв. 680), ОСОБА_4 (посв. 41/17). Споживач ОСОБА_5 особисто підписала акт, та станом на дату розгляду справи його не оскаржувала.
Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне.
За правилами ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Суд вважає, що рахунок, здійснений позивачем, відповідає вимогам Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, зазначений розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН за актом Н 126985 від 06.07.2017 року - правильний.
7. Судові витрати.
Щодо стягнення судових витрат, позивачем було сплачено 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) гривень 00 копійок судового збору при подачі позовної заяви, а у відповідності до ч.1ст.141ЦПК України, у зв`язку з задоволенням позову, з відповідача ОСОБА_1 слід стягнути на користь позивача - 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) гривень 00 копійок, суму судового збору.
Керуючись вимогами ст.ст. 10, 76, 141, 259, 260, 263-265,280 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 «про стягнення донарахування по акту про порушення ПКЕЕн » - задовольнити повністю.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивачем заочне рішення суду може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Відповідачем заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 .
Суддя Івченко Т. П.