У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.03.2019 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бедьо В.І. вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту, -

В С Т А Н О В И Л А:

Заявник звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із заявою, в якій просить суд оскаржити вимогу про сплату боргу та зняти арешт з належного їй майна.

З доданих до заяви письмових доказів вбачається, що ОСОБА_1 отримала Вимогу ГУДФС у Закарпатській області № Ф-1551-50У від 06.11.2018 року про сплату боргу зі сплати єдиного внеску, штрафів, пені.

Також ОСОБА_1 отримала постанову державного виконавця Ужгородського МВ ДВС ГТУЮ у Закарпатській області про арешт майна серії ВП № 58175622 від 07.02.2019 року, згідно якого накладено арешт на майно боржника ОСОБА_1 з метою забезпечення виконання виконавчого документа Вимоги ГУДФС у Закарпатській області № Ф-1551-50У від 06.11.2018 року.

Зі змісту заяви слідує, що ОСОБА_1 не згідна з Вимогою ГУДФС у Закарпатській області № Ф-1551-50У від 06.11.2018 року та постановою про арешт майна від 07.02.2019 року і тому просить суд такі скасувати.

Суд звертає увагу заявника на те, що правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір і ведення обліку, а також стягнення визначає Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464-VI.

Цим Законом визначено, що у разі незгоди платника податків з розрахунком суми недоїмки він узгоджує її з органом доходів і зборів, шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку ( пункт 4 статті 5 Закону №2464-VI).

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це до органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Скарга на вимоги та на рішення контролюючих органів у районах, містах (крім міста Києва), районах у містах, об'єднаних чи спеціалізованих про нарахування пені та накладення штрафу подається відповідно до головних управлінь ДФС в областях, місті Києві в письмовій формі разом з документами, що підтверджують неправильність рішення.

Відповідно до розділу ІІІ Порядку № 1124 у разі якщо головні управління ДФС в областях, місті Києві надсилають скаржнику рішення про повне або часткове незадоволення його скарги, такий скаржник має право звернутися протягом десяти календарних днів, наступних за днем отримання відповіді, з повторною скаргою до ДФС.

Також суд вважає за необхідне довести до відома заявника, що відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Так, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Слід зазначити, що позов направляється до суду в межах строку, встановленого ч. 4 ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування".

Тобто в даному випадку заявник має право звернутися до Закарпатського окружного адміністративного суду в передбаченому КАСУ порядку.

Також суд вважає за необхідне довести до відома заявника, що подана нею позовна заява до суду повинна відповідати вимогам предбаченим КАС України.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

З огляду на те, що заява не відповідає загальним вимогам ст. 183 ЦПК України, вважаю за необхідне вказану заяву повернути заявнику без розгляду на підставі ч. 4 ст. 183 ЦПК України, що, в свою чергу, не позбавляє заявника, виконавши передбачені законом вимоги повторно подати до суду дану заяву.

Керуючись ст.ст. 183, 435 Цивільного процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И Л А:

Матеріали заяви ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту - повернути заявнику без розгляду.

Розяснити заявнику, що повернення заяви без розгляду не позбавляє заявника права звернутися до належного суду повторно, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_2