Справа № 185/6412/19
Провадження № 2/185/3480/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2019 року м. Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

розглянувши у відкритому заочному судовому засіданні в м. Павлограді Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Калінінської районної у м. Донецьку ради про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В :

У липні 2019 року, відповідно до статті 1 Закону України "Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції" та розпорядження голови Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 2710/38-14 від 02.09.2014 року, ОСОБА_1 звернувся до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовом до Калінінської районної у м. Донецьку ради про визнання права власності на спадкове майно, в якому просив суд визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_1 у порядку спадкування за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

В обґрунтування позову позивач посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабуся ОСОБА_2 . Після його смерті залишилося спадкове майно, а саме квартира АДРЕСА_1 .Він є спадкоємцем після померлої за заповітом. Після звернення до нотаріальної контори Дніпропетровської області із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті бабусі, йому 11 лютого 2019 року було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з відсутністю у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень відомостей про державну реєстрацію права власності спадкодавця на вказану квартиру. Запитати КП "Бюро технічної інвентаризації" м. Донецька про підтвердження факту реєстрації права власності не можливо, оскільки воно вчиняє діяльність на тимчасово окупованій території України. У зв`язку з тим, що він не може отримати свідоцтво про право власності на спадщину після померлої бабусі, він змушений звернутися до суду за захистом своїх прав.

У судове засідання позивач та представник позивача не з`явилися, надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять суд їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, не повідомив суд про причини неявки, хоча був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи.

Суд, на підставі ст. 281 ЦПК України, ухвалив розглядати справу заочно.

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, вважає що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Статтею 263 ЦПК України зазначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на квартиру (будинок) № 17266 від 20.10.1993 року, виданого Фондом комунального майна Донецької міської ради, власниками квартири АДРЕСА_1 зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого Калінінським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Донецька Донецької області.

Спадкоємцем за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 є його дружина ОСОБА_2 , яка прийняла спадщину згідно п. 3 ст. 1268 ЦК України.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого Слов`янським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області.

Після смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове майно, а саме квартира АДРЕСА_1 .

Спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 є ОСОБА_1 на підставі заповіту, посвідченого 31.08.2010 року державним нотаріусом Восьмої донецької державної нотаріальної контори Ляшенко В.Г., р. № 4-1113.

Проте, коли позивач звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , 11 лютого 2019 року приватним нотаріусом Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Коніченко Н.М. було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з відсутністю у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень відомостей про державну реєстрацію права власності спадкодавця на квартиру АДРЕСА_1 , та неможливістю перевірити реєстрацію права власності у КП "Бюро технічної інвентаризації" м. Донецька, оскільки воно вчиняє діяльність на тимчасово окупованій території України.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), як зазначено у статті 1216 ЦК України.

Стаття 1217 ЦК України встановлює, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Відповідно до статті 1256 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Стаття 1261 ЦК України передбачає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Стаття 1297 ЦК України встановлює обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно.

Згідно п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право власності на спадок видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадок в порядку встановленим цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадок особа може звернутись в суд за правилами позовного провадження.

У зв`язку з тим, що у судовому засіданні встановлено, що позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , якій на праві власності належала квартира АДРЕСА_1 , тому суд вважає, що позовні вимоги позивача доведені матеріалами справи, обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263, 264, 265, 280-284, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Калінінської районної у м. Донецьку ради про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити у повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 у порядку спадкування за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя В.М. Бондаренко