Справа № 333/1680/19
Провадження № 2/333/1344/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2019 року м. Запоріжжя

Комунарський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого-судді Кулик В.Б.,

за участю секретаря судового засідання Носаченка О.С.,

позивача ОСОБА_1 , представника позивача - адвоката Никоненко І.С., представника відповідача Козак Т.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Запоріжжі, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Никоненко Ірини Станіславівни до Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» про визнання рішення недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

25.03.2019 року ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Никоненко І.С. звернулася до суду із позовом до ПАТ«Запоріжжяобленерго» про визнання рішення недійсним, в обґрунтування якого зазначила наступне.

06.02.2014 року між позивачем та відповідачем було укладено договір № 551801061 про користування електричною енергією, за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно з договором енергопостачальник зобов`язується забезпечувати надійне постачання електричної енергії згідно з умовами ліцензій та цим договором.

06.02.2019 року енергопостачальником було безпідставно складено акт про порушення та прийнято рішення від 21.02.2019 року, яке оформлено протоколом комісії з розгляду актів № 858 здійснення розрахунку недооблікованої електроенергії за три роки в розмірі 21079 кВт на суму 32 719 грн. 34 коп.

Позивач вважає таке рішення незаконним та таким, що підлягає скасуванню, з тих підстав, що згідно з вимогами п. 5.5.5.8, п. 5.5.5.20, п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електроенергії, затверджених постановою від 14.03.2018 року № 312 НКРЕКП (ПРРЕЕ № 312), в акті про порушення від 06.02.2019 року та в рішенні № 585 не міститься жодних даних щодо пошкодження приладу обліку електричної енергії чи пошкодження пломб.

Крім того, неможливо встановити яким чином було встановлено без облікове споживання електричної енергії. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу не облікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень

Позивач зазначає, що вона жодних порушень Закону України «Про електроенергетику», Правил роздрібного ринку електричної енергії не здійснювала та свої зобов`язання згідно з договором про користування електричною енергією, виконує належним чином. Так, в акті про порушення, на підставі якого приймаються рішення, зазначено про нібито виявлення встановлення на шафу обліку (яка знаходиться на фасаді будинку, тобто не прихована від постачальника та добре видно з вулиці біля подвір?я) високочастотного генератора, що призвело до повної зупинки з обліку, при цьому нібито виявити порушення без використання спецзасобів не можливо (при цьому інформація щодо так званих спецзасобів відсутня, тобто ніяких спецзасобів не застосовувалось). Отже, викладене в акті не відповідає дійсності, не підтверджено жодними належними доказами, оскільки відсутні відомості стосовно того, які саме спецзасоби було використано для виявлення порушення та чи дійсно існувало таке порушення. Невідомо яким чином було встановлено споживання не облікованої електроенергії, оскільки вимірювання струму споживання електроенергії поза обліковим приладом не здійснювалось. Відсутній експертний висновок щодо пошкодження роботи засобу обліку (тобто його зупинки). Відсутній експертний висновок, чи дійсно предмет, який було вилучено, є пристроєм, який зупиняє роботу засобу обліку електроенергії. Відсутні докази стосовно того, чи дійсно відбувалось споживання електроенергії в той час коли відбувалась зупинка засобу обліку електроенергії. Отже, акт про порушення не є належним доказом порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії від 14.03.2018 року № 312.

Крім того, приймаючи рішення, яке оформлене протоколом № 858 від 21.02.2019 року не відповідає вимогам ПРРЕЕ № 32, відсутній розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії затверджених регулятором. В протоколі тільки зазначено, що виконати розрахунок за три роки згідно з п. 8.2.6 ПРРЕЕ та п. 3.3а Методики на суму 32 719 грн. 34 коп. При цьому, Правила користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357 (1357-99-п) (далі - ПКЕЕН) втратили чинність 26.06.2018 року на підставі постанови КМУ № 502. Отже, застосування Методики № 562 є безпідставним, оскільки застосовується у разі порушення ПКЕЕН № 1357, які втратили чинність. Не встановлено, які ж саме спеціальні засоби використовувались для виявлення порушення, а сам прилад обліку встановлено на фасаді будинку. Таким чином, здійснення розрахунку за три роки є незаконним та безпідставним. Крім того, жодного розрахунку не було надано, що взагалі обмежує позивача, як споживача визначити правильність здійсненого розрахунку.

Посилаючись на зазначене, позивач просить суд визнати незаконним та скасувати рішення комісії з розгляду Актів ПАТ «Запоріжжяобленерго» про порушення ПРРЕЕ та розрахунок недооблікованої електроенергії, яке оформлене протоколом № 858 від 21.02.2019 року.

Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 29.03.2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

20.05.2019 року представник відповідача надав суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволені позовних вимог у повному обсязі з наступних підстав. Акт про порушення Правил не є актом нормативного характеру, оскільки він складений органом юридичної особи, а не державним органом. Оскарження дій лише щодо факту складання акту, які і самого акту, який не встановлює для позивача будь-яких обов`язків, крім рекомендації сплатити нараховані збитки, є різновидом претензії, не передбачено діючим законодавством як спосіб захисту прав. Отже, вищезазначений акт та розрахунок збитків може бути визнаний в якості доказу при вирішенні іншого спору, де б оспорювались дії, рішення, які є обов`язковими до виконання, зокрема при заявленому позові про стягнення матеріальних збитків від самовільного підключення до електричної мережі постачальником електричної енергії, при вирішенні яких суд зобов`язаний буде надати оцінку вищевказаному акту. Таким чином, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Стосовно обставин складання та проведення нарахування по акту про порушення № 00143558 від 06.02.2019 року зазначив наступне. 06.02.2019 року, працівниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» було проведено перевірку дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджено Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312 за адресою: АДРЕСА_2 . Перевіркою встановлено використання високочастотного генератора, що призвело до без облікового споживання електричної енергії. По даному факту порушення п. 5.5.5.20 Правил, на підставі п. 8.2.6 було складено акт № 00143558 від 06.02.2019 року. Розрахунок по акту про порушення № 00142424 від 05.09.2018 року зроблений цілковито з дотриманням вимог Методики з використанням формули 2.7 на період три роки, оскільки в цей період не проводилося технічних перевірок та сума нарахування по акту складає 32 719 грн. 34 коп. Між енергопостачальником та позивачем укладено договір на постачання електричної енергії від 06.02.2014 року, який на цей час є дійсним та дія якого не призупинялась. Умовами договору передбачена відповідальність споживача, а саме: за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж або споживання електричної енергії без приладів обліку (п. 23.2).

17.07.2019 року представник позивача надала суду відповідь на відзив, в якому зазначила, що представником відповідача у відзиві на позовну заяву жодних доказів правомірності прийнятого рішення не наведено та не надано. Акт про порушення може бути визнаний як доказ, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акту.

Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 17.07.2019 року закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду.

У судовому засіданні позивач та її представник підтримали позовні вимоги у повному обсязі, надали суду пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві, просили позов задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні надав суду пояснення, аналогічні викладеним у відзиву на позовну заяву, у задоволенні позову просив відмовити у повному обсязі.

Суд, вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, розглянувши матеріали справи, вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

За вимогами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачений цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. ст. 76, 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до акту про порушення № 00143558 від 06.02.2019 року, складеного працівниками Запорізького РЕМ, було проведено перевірку дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджено Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312 за адресою: АДРЕСА_2 , встановлено порушення ПКЕЕН - використання високочастотного генератора, що призвело до без облікового споживання електричної енергії.

Порушення яке було виявлено у позивача відповідає та визначено п.п. 5 п. 3.1.3) Методики № 562 від 04.05.2006 року, а саме споживач здійснив інші дії, які призвели до без облікового споживання електричної енергії.

Так, в акті про порушення № 00142424 від 05.09.2018 року зазначено, що дане порушення контролер виявити не мав можливості, оскільки для виявлення цього порушення необхідно було застосування спеціальних технічних засобів.

Відповідно до протоколу № 858 від 21.02.2018 року засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення на підставі акту про порушення ПКЕЕН № 00143558 від 06.02.2019 року, акту технічної перевірки від 06.02.2019 року, рапорту рейдової бригади, договору про користування електричною енергією, прийнято рішення 3.1.3) використати розрахунок за три роки, згідно з ПРРЕЕ п. 8.2.6 та Методики п. 3.3 (а), затвердити недооблікованої електричної енергії 32 719 грн. 34 коп.

Розрахунок обсягу та вартості необлікованної електричної енергії сторонами суду не надано.

Згідно з договором про користування електроенергією № 551801061 від 06.02.2014 року, ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії, яка постачається ПАТ «Запоріжжяобленерго».

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», ПКЕЕН.

У пункті 48 ПКЕЕН зазначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення ПКЕЕ, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.

Порядок складання актів про порушення споживачем ПКЕЕН передбачений пунктом 53, відповідно до якого у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем.

Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання, а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Частиною першою статті 15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Факт порушення споживачем ПКЕЕ зафіксовано актом про порушення № 00143558 від 06.02.2019 року.

Оскарження в судовому порядку протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення, що є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством. Визнання вимоги про оплату збитків незаконною не передбачено чинним законодавством, оскільки сама вимога носить рекомендаційний характер і сторони у разі необхідності можуть вжити заходів для досудового врегулювання спору.

Складений відповідно до вимог вказаних вище ПКЕЕН відповідачем протокол також є лише фіксацією заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії збитків.

Вказані документи (акт та протокол) у разі звернення постачальника електричної енергії із позовом до суду про відшкодування вказаних збитків можуть бути надані як докази, які повинні оцінюватись судом у сукупності з іншими належними доказами, а їх самостійне оскарження не передбачено чинним законодавством.

Оскарження порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, а також формули розрахунку повинно відбуватися виключно під час звернення постачальника електричної енергії з позовом до суду про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд України у постанові від 12 вересня 2011 року № 6-25цс11.

Враховуючи вказане, правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні, оскільки визнання протиправним та скасування акта про порушення, а також рішення комісії з розгляду вказаного акта, оформленого у вигляді протоколу, не є самостійним способом захисту порушеного права, обставини незаконності акта та рішення комісії встановлюються під час звернення до суду з позовом постачальника електричної енергії та підстави скасування можуть бути доведеними позивачем під час розгляду справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 78, 80, 81, 141, 258, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» про визнання рішення недійсним - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Комунарський районний суд м. Запоріжжя.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Повний текст рішення складено і підписано суддею 30.08.2019 року.

Суддя: В.Б. Кулик