Номер провадження: 22-ц/813/863/19
Головуючий у першій інстанції Бобуйок І.А.
Доповідач Гірняк Л. А.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.03.2019 року м. Одеса

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Одеського апеляційного суду в складі:

Головуючого- Гірняк Л.А.

Суддів- Сегеди С.М., Журавльова О.Г.,

За участю секретаря - Ющак А.Ю.

розглянула у відкритому судовому засіданні м. Одеса апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу Малиновського районного суду м. Одеси від 01 серпня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_5 до державного реєстратора Одеської філії комунального підприємства «Реєстрації нерухомості» Тихонової Альони Станіславівни, третя особа - ОСОБА_7

-про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора,-

ВСТАНОВИЛА:

30.07.2018 р. позивачка звернулася до суду із зазначеним позовом та просила суд:

1.Визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора Одеської філії комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Тихонової Альони Станіславівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 31.05.2018 о 09:58:29 (індексний номер 41359503).

2.Скасувати та вилучити запис №26391368, зареєстрований 25.05.2018 о 15:46:41 державним реєстратором Одеської філії комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Тихоновою Альоною Станіславівною про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1

3.Стягнути з державного реєстратора Одеської філії комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Тихонової Альони Станіславівни на користь ОСОБА_5 суму сплаченого судового збору в 704 грн 80 коп. (сімсот чотири гривні, вісімдесят копійок).

Вимоги обґрунтовувала тим, що реєстрація права власності на квартиру АДРЕСА_1 відбулась за ксерокопіями правовстановлюючих документів, а також ксерокопіями рішень суду.

Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 01 серпня 2018 року у відкритті провадження за позовом ОСОБА_5 до державного реєстратора Одеської філії комунального підприємства «Реєстрації нерухомості» Тихонової Альони Станіславівни, третя особа - ОСОБА_7 про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора- відмовлено.

В апеляційній скарзі ставиться питання про скасування ухвали Малиновського районного суду м. Одеси від 01.08.2018 року та направити справу на новий розгляд посилаючись на порушення норм процесуального законодавства.Зокрема посилається на порушення вимог ст.19 ч.1 ЦПК України так як існує спір про прово цивільне, в межах якого можуть бути розявязані питання пов'язані з реєстрацією права власності на нерухоме майно та не пов'язаний їз захистом прав,свободчи інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади,що виключає його розгляд в порядку адміністративного судочинства за відсутністю спору про право публічне.

При цьому посилається на позицію Верховного Суду від 14.03.2018 року.

В судове засідання державний реєстратор Одеської філії комунального підприємства «Реєстрації нерухомості» Тихонової Альони Станіславівни, третя особа - ОСОБА_7 в судове засідання не зявились.

Судова колегія вважає можливим розглянути справу за їх відсутності з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справа в проваджені апеляційного суду перебуває з серпня 2018 року.

ОСОБА_7 та державний реєстратор Одеської філії комунального підприємства «Реєстрації нерухомості» Тихонова Альона Станіславівна неодноразово сповіщались судом про час та місце розгляду апеляційної скарги ОСОБА_5 ( а.с.78,80).

Відзив на апеляційну скаргу та заяв до апеляційного суду не надали.

Виходячи з вимог ст. 2, 372 ЦПК України, судова колегія приходить до висновку про можливість розгляду справи за їх відсутністю.

Судова колегія заслухавши доповідь судді доповідача, вислухавши пояснення сторін, що з`явились, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги дійшла наступного.

Відмовляючи у відкритті провадження по справі за позовом ОСОБА_5 до державного реєстратора Одеської філії комунального підприємства «Реєстрації нерухомості» Тихонової Альони Станіславівни, третя особа - ОСОБА_7 про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора районний суд виходив з того, що заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства за наявності спору про право публічне, що в силу ст. 19 КАС України поширюється на адміністративні cуди.

Проте з таким судженням районного суду погодитись не можна виходячи з наступного.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду ( суддя Оадчук А.А.) від 26 липня 2018 року у відкритті провадження за позовом ОСОБА_5 до державного реєстратора Одеської філії комунального підприємства «Реєстрації нерухомості» Тихонової Альони Станіславівни, третя особа - ОСОБА_7 про визнання протиправним та скасування рішення ,скасування запису-відмовлено( а.с.57-61).

Статтею 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Згідно з частиною першою статті 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечуєсталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

У своїй Постанові від 04.09.2018 року у справі № 823/2042/16 Велика Палата Верховного Суду зазначає, що критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб'єктний склад спірних правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Відповідно до статті 2 КАС України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Справою адміністративної юрисдикції є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень (пункт 1 частини першої статті 3 КАС України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно з правилами визначення юрисдикції адміністративних судів щодо вирішення адміністративних справ за статтею 17 КАС України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності; спори між суб'єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень.

У пункті 7 частини першої статті 3 КАС України в наведеній вище редакції визначено, що суб'єкт владних повноважень - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Помилковим є застосування статті 17 КАС України та поширення юрисдикції адміністративних судів на усі спори, стороною яких є суб'єкт владних повноважень, оскільки при вирішенні питання про розмежування компетенції судів щодо розгляду адміністративних і господарських справ недостатньо застосування виключно формального критерію - визначення суб'єктного складу спірних правовідносин. Визначальною ознакою для правильного вирішення спору є характер правовідносин, з яких виник спір. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Публічно-правовим, вважається, зокрема, спір, у якому сторони правовідносин виступають одна щодо іншої не як рівноправні і в якому одна зі сторін виконує публічно-владні управлінські функції та може вказувати або забороняти іншому учаснику правовідносин певну поведінку, давати дозвіл на передбачену законом діяльність тощо.

Необхідною ознакою суб'єкта владних повноважень є здійснення ним публічно-владних управлінських функцій. Ці функції суб'єкт повинен виконувати саме в тих правовідносинах, у яких виник спір.

До юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома (кількома) суб'єктами стосовно їх прав та обов'язків у конкретних правових відносинах, у яких хоча б один суб'єкт законодавчо вповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб'єкта (суб'єктів), а останній (останні) відповідно зобов'язаний виконувати вимоги та приписи такого суб'єкта владних повноважень. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі N 914/2006/17.

При цьому Велика Палата Верховного Суду зазначає, що спір, не є спором між учасниками публічно-правових відносин, оскільки відповідач, приймаючи оскаржуване рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно , не мав публічно-правових відносин саме з позивачем. Прийняте відповідачем оскаржуване рішення про державну реєстрацію стосувалось реєстрації прав іншої особи, а не позивача.

Приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення, як правило, майнового приватного права чи інтересу.

Вимоги щодо визнання протиправним і скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_7 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є захистом прав позивача на спірну квартиру від їх порушення іншою особою, за якою зареєстровано аналогічне право щодо того ж самого нерухомого майна.

Позивач фактично обґрунтовує позовні вимоги наявністю у нього права власності на спірну квартиру і відсутністю такого права у ОСОБА_7 і, як наслідок, відсутністю в останнього правомірного інтересу щодо фіксації свого права оренди у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно чи обтяження такого права за іншою особою у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є цивільно-правовим. А тому вирішення таких спорів здійснюється за правилами цивільного або господарського судочинства залежно від суб'єктного складу сторін.

Належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано.

Отже, відмовляючи у відкритті провадження районний суд не врахував того, що цей спір є спором про цивільне право, тобто має приватноправовий характер, а тому в силу ст.379 ч.1 п.4 ЦПК України підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 384, 390 ЦПК України, судова колегія,- ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 задовольнити.

Ухвалу Малиновського районного суду м. Одеси від 01 серпня 2018 року скасувати, і направити справу для продовження розгляду спави до Малиновського районного суду м. Одеси.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та підлягає оскарженню безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішен

Повний текст складено 14.03.2019 року

Головуючий суддя - Л.А. Гірняк

Судді С.М.Сегеда

-

О.Г.Журавльова