Провадження№2/235/508/19
Справа №235/86/19
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

12 березня 2019 року Красноармійський міськрайонний суд Донецької області

в складі: головуючого судді Величко О.В.

при секретарі - Лебеденко В.В.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Покровськ цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Покровського району про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 сільської ради Покровського району про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування своїх позовних вимог вказала, що 25.05.2018 року помер її батько ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді будинку, що розташований за адресою: с. Гришине, вул.. Комарова, 48. Нею був пропущений 6 місячний строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, у звязку з переоформленням паспорта. 26.12.2018 року вона звернулась до нотаріуса із відповідною заявою про оформлення спадкових прав, проте постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Позивачка просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви нотаріусу про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_3, який помер 25.05.2018 року.

Позивачка в судове засідання не зявилась, просила слухати справу у її відсутність ( а. с. 15).

Представник відповідача ОСОБА_2 сільської ради Покровського району в судове засідання не зявився, просив справу слухати у його відсутність ( а. с. 27).

Суд, дослідивши матеріали справи і перевіривши їх доказами, приходить до наступного.

Судом встановлено, що 25.05.2018 року помер батько позивачки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 ( а. с. 7,10).

Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку, що розташований за адресою: с. Гришине, вул.. Комарова, 48.

Згідно довідки ОСОБА_2 сільської ради від 14.12.2018 року ОСОБА_3 постійно був зареєстрований та проживав в ІНФОРМАЦІЯ_2.( а. с. 8).

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26.12.2018 року позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки остання значиться зареєстрованою не за місцем проживання спадкодавця. ( а. с. 11).

В матеріалах справи містяться докази на підтвердження факту переоформлення позивачкою паспорта громадянина України, який значиться в переліку необхідних документів для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини , зокрема довідка Покровським міським відділом ГУ Державної міграційної служби України в Донецькій області за № 51.776 від 14.07.2018 року.( а. с. 6).

Згідно листа Другої Покровської державної нотаріальної контори від 14.01.2019 року за № 23/01-16 спадщина після смерті ОСОБА_3, який помер 25.05.2018 року, не відкривалась, дані про спадкоємців не відомі. ( а. с. 23-24).

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини позивачка вказала на наявність таких перешкод, як переоформлення паспорта та неможливість у звязку з чим своєчасно звернутись до нотаріальної контори.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року « Про судову практику у справах про спадкування» .

Відповідно до п. 24 вищезазначеної Постанови вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереробними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Інформаційного листа Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 « Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Крім того, як слідує з правового висновку Верховного Суду України, прийнятого Судовою палатою у цивільних справах при розгляді справи №6-85 цс 12 від 26.09.2012 року, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов'язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз'яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у статті 6 Конвенції, якою передбачено право на справедливий суд, не встановлено вимоги до держав засновувати апеляційні або касаційні суди. Там, де такі суди існують, гарантії, що містяться у вказаній статті, повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до цих судів (пункт 25 рішення у справі «Делькур проти Бельгії» від 17 січня 1970 року та пункт 65 рішення у справі «Гофман проти Німеччини» від 11 жовтня 2001 року).

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Судом встановлено, що шестимісячний строк подання позивачкою заяви про прийняття спадщини після смерті батька сплинув 25.11.2018 року, позов позивачка пред»явила 08.01.2018 року, враховуючи строк переоформлення паспорту до 30.11.2018 року, тобто пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно повязаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невідємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть, якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розвязання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Отже, причини, з яких позивачка своєчасно не звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини :переоформлення паспорта, який відноситься до переліку документів, необхідних для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, суд вважає такими, що пов'язані з об'єктивними труднощами для спадкоємця , в даному випадку позивачки по справі.

Отже, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення позовних вимог.

Аналогічні положення викладені в правовій позиції ВС /КЦС № 681/203/17ц від 17.10.2018 року.

За таких обставин, суд вважає, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини.

Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1268, 1270, 1272 ч.3 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України « Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 3,5,12,13,18, 258,260,265,268, 273 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Покровського району про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, ІПН НОМЕР_1, яка проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, додатковий

строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті батька

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який помер 25.05.2018 року в с. Гришине Покровського району Донецької області, терміном на три місяця з часу набрання рішення законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: