Справа № 686/1270/19
УХВАЛА

12 березня 2019 року Хмельницький міськрайонний суд

Хмельницької області

в складі: головуючого судді Козак О.В.,

при секретарі Слободянюк А.Ю.,

за участю: представника позивача ОСОБА_1 Ясінь,

представника відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Хмельницькому справу за позовом ОСОБА_3 до Виконавчого комітету Хмельницької міської ради про визнання протиправним та скасування рішення виконавчого комітету Хмельницької міської ради про затвердження акту визначення розміру збитків та вказаного акту,

встановив:

В провадженні Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області перебуває справа за позовом ОСОБА_3 до Виконавчого комітету Хмельницької міської ради про визнання протиправними та скасування: рішення виконавчого комітету Хмельницької міської ради від 13.07.2017р. № 488 в частині, що стосується затвердження акту про визначення розміру збитків, заподіяних внаслідок використання земельної ділянки площею 0,5320га по вул.Довженка, 9 у м.Хмельницькому; акту визначення розміру збитків за фактичне використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів від 12.05.2017 року, в частині визначення розміру збитків.

07 лютого 2019 року до суду надійшов відзив виконавчого комітету Хмельницької міської ради, згідно якого відповідач вважає позовні вимоги безпідставними та необґрунтованими, а також просить закрити провадження у справі відповідно до ст.255 ЦПК України. В обґрунтування клопотання вказали, що обов'язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб'єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Повноваження виконавчого комітету Хмельницької міської ради у цьому випадку обмежуються лише обчисленням розміру збитків у встановленому порядку. Що стосується відшкодування виявлених збитків, то вони не можуть бути примусово відшкодовані на підставі рішення виконкому. Такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом. Таким чином, оскаржуваний акт не створює жодних правових наслідків для ОСОБА_3, тому не може порушувати її права та інтереси.

Таку ж позицію зайняла ОСОБА_4 Верховного Суду у справі №501/463/15 в постанові від 12.12.2018 року в якій зазначила, що такі вимоги не підлягають розгляду ні в порядку адміністративного, так і взагалі не підлягають судовому розгляду, оскільки обраний позивачем спосіб захисту прав, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача вказане клопотання підтримала та просила задоволити.

Представник позивача в підготовчому судовому засіданні позовні вимоги підтримав, проти задоволення клопотання представника відповідача заперечив, оскільки практика постійно змінюється.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

На думку ОСОБА_4 Верховного Суду, висловленої у постанові від 12 грудня 2018 року в справі № 501/463/15-а, повноваження відповідача у цьому випадку обмежуються лише обчисленням розміру збитків у встановленому порядку. Що стосується відшкодування виявлених збитків, то вони не можуть бути примусово відшкодовані на підставі рішення Виконкому. Такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом. Таким чином, оскаржуване рішення Виконкому не створює жодних правових наслідків для ТОВ «Контейнерний термінал «Юсеком», тому не може порушувати його права чи інтереси.

Рішення Виконкому про затвердження акта щодо визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, а також розміру таких збитків, завданих внаслідок користування земельною ділянкою, не є рішенням суб'єкта владних повноважень у розумінні статті 19 КАС, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов'язків для ТОВ «Контейнерний термінал «Юсеком», тому воно не може бути предметом спору. Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

При цьому ОСОБА_4 Верховного Суду вважає, що такі вимоги не підлягають розгляду як в порядку адміністративного судочинства, так і взагалі не підлягають судовому розгляду. А обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про визнання протиправним та скасування рішення Виконкому про затвердження акта щодо визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, а також розміру таких збитків, завданих внаслідок користування земельною ділянкою, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Враховуючи вищенаведене, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі підлягає задоволенню, оскільки оспорюванні рішення та акт самі по собі не зумовлюють виникнення будь-яких прав і обов'язків для позивача, а обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про визнання протиправними та скасування рішення виконавчого комітету Хмельницької міської ради від 13.07.2017р. № 488 в частині, що стосується затвердження акту про визначення розміру збитків, заподіяних внаслідок використання земельної ділянки площею 0,5320га по вул.Довженка, 9 у м.Хмельницькому без правовстановлюючих документів, та акту визначення розміру збитків за фактичне використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів від 12.05.2017 року, не сприяє ефективному відновленню порушеного права, та провадження в справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.200, 255 п.1 ч.1, 260 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Клопотання представника відповідача задовольнити.

Закрити провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до Виконавчого комітету Хмельницької міської ради про визнання протиправним та скасування рішення виконавчого комітету Хмельницької міської ради про затвердження акту визначення розміру збитків та вказаного акту.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Хмельницького апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: