Провадження № 2/234/4221/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2019 року м. Краматорськ

Суддя Краматорського міського суду Донецької області Чернобай А.О., розглянувши матеріали цивільної справи № 234/19010/19 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання протоколу засідання комісії з розгляду Актів про порушення Правил роздрібної торгівлі електричної енергії незаконним та скасування його дії, -

ВСТАНОВИВ:

07 листопада 2019 року до суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», в якому просить суд визнати незаконним протокол № 783 від 09.10.2019 року про засідання комісії з розгляду АКТІВ про порушення правил роздрібної торгівлі електричної енергії Краматорського РЕС та скасування дії протоколу № 783 від 09.10.2019 року про засідання комісії з розгляду Актів про порушення правил роздрібної торгівлі електричної енергії Краматорського РЕС.

Дослідивши надані матеріали, приходжу до висновку про наявність правових підстав для відмови у відкритті провадження у вказаній цивільній справі, виходячи з наступного.

Відповідно до змісту ст.ст. 11,15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист цивільних права-це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту цивільних прав визначені ст. 16 ЦК України та можуть бути такими:

1) визнання права;

2) визнання правочину недійсним;

3) припинення дії, яка порушує право;

4) відновлення становища, яке існувало до порушення;

5) примусове виконання обов`язку в натурі;

6) зміна правовідношення;

7) припинення правовідношення;

8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;

9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;

10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

При цьому суд зазначає, що Велика Палата Верховного Суду неодноразово вказувала, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду (правова позиція Великої Палати Верховного Суду в постановах від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 3 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18, від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18).

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але і взагалі не підлягають судовому розгляду. Обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу засідання комісії відповідача щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Аналогічна правова позиція була висловлена з цього питання Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 6 лютого 2019 року по справі № 522/12901/17-ц.

Частиною 4 ст. 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені у постановах Верховного Суду.

Таким чином, оскільки оскаржуване рішення комісії енергопостачальника про нарахування збитків енергокористувачу, оформлене протоколом № 783 від 09.10.2019 року, є різновидом претензії, оскарження якої самостійно не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту суб`єктивних прав, унормований переліком в ст. 16 ЦК України, прихожу до висновку про відмову у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання протоколу засідання комісії з розгляду Актів про порушення Правил роздрібної торгівлі електричної енергії незаконним та скасування його дії.

Відповідно до положень п. 1 ч.1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Згідно з ч. 2-5 ст. 186 ЦПК України про відмову у відкритті провадження у справі постановляється ухвала не пізніше п`яти днів з дня находження заяви. Така ухвала надсилається заявнику не пізніше наступного дня після її постановлення в порядку, встановленому статтею 272 цього Кодексу. Відмовляючи у відкритті провадження з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статі, суд роз`яснює заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи.

В даному випадку слід роз`яснити позивачу, що вимоги, викладені у позовній заяві не підлягають самостійному розгляду в порядку цивільного судочинства та не відносяться до юрисдикції будь-якого суду.

Керуючись ст. ст. 186, 260, 263, 353 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання протоколу засідання комісії з розгляду Актів про порушення Правил роздрібної торгівлі електричної енергії незаконним та скасування його дії.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України апеляційна скарга подається учасниками справи до Донецького апеляційного суду через Краматорський міський суд.

Суддя Краматорського

міського суду: А.О. Чернобай