Справа № 202/6489/18
Провадження № 2/202/620/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2019 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді - Кухтіна Г.О.

за участю секретаря судового засідання - Кишковар Н.А.

представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідачів ОСОБА_2

відповідачів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг у місті Київ, про відшкодування збитків,-

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2018 року Акціонерне товариство «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» звернулося до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з вищевказаною позовною заявою.

Позовні вимоги мотивовані тим, що АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» постачає електричну енергію споживачу ОСОБА_3 16.03.2002 року між сторонами було укладено договір про користування електричною енергією № 68446017. ОСОБА_3 , разом з відповідачкою ОСОБА_4 прописані та фактично проживають за адресою: АДРЕСА_1 , та є споживачем електричної енергії, наданої АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». Під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок за адресою: АДРЕСА_1 , що проводилась 02.07.2018 року, було виявлено порушення, а саме: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, що не належить оператору системи, поза засобом комерційного обліку з порушенням схеми обліку електричної енергії прихованим шляхом на окрему розетку в ванній кімнаті, для підключення водонагрівача. За результатами перевірки, 02.07.2018 року факт розкрадання електроенергії повз лічильник, було зафіксовано актом про порушення № Н 124482, один примірник якого було вручено споживачеві ОСОБА_4 03.06.2018 року без присутності відповідачів відбулось засідання комісії з розгляду актів про порушення та складено протокол № 52 і прийнято рішення провести нарахування в сумі 79 522,56 грн. 07.08.2018 року відповідачу було направлено досудову претензію за актом про порушення на суму 79 522,56 грн., однак до теперішнього часу сума збитків відповідачем в добровільному порядку не відшкодована. Наведене зумовило позивача звернутись до суду з відповідною позовною заявою з метою захисту порушених прав та інтересів.

Ухвалою судді Індустріального районного суд м. Дніпропетровська Зосименко С.Г. від 05 листопада 2018 року у цивільній справі відкрито загальне позовне провадження.

У зв`язку із тимчасовим відстороненням судді ОСОБА_5 від здійснення правосуддя на підставі рішення Першої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 30 листопада 2018 року по справі призначено повторний автоматизований розподіл.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 грудня 2018 року справа розподілена судді Кухтіну Г.О.

Ухвалою судді від 21 січня 2019 року справу прийнято до провадження та призначено до розгляду у порядку загального позовного провадження.

Сторони скористалися правом на подання заяв по суті справи, а саме: відповідачами був поданий відзив на позов, в якому вони заперечували проти його задоволення з підстав того, що 02 липня 2018 року представниками позивача був складений акт № 124482 про виявлення самовільного підключення до електричної мережі з порушенням схеми обліку, підключення виконано приховано, виявити при контрольному огляді можливості не було. Самовільне підключення виконано дротом від ввідних до облікових дротів через запобіжники 25А на розетку в ванній кімнаті. Не погоджуючись з зазначеним актом та безпідставним нарахуванням позивача відповідно до Постанови Національної комісії регулювання електроенергетики України № 299 від 12.03.2009 року «Про затвердження Положення про Інформаційно-консультаційний центр по роботі із споживачами електричної енергії» було подано відповідну скаргу до Управління Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у Дніпропетровській області, де листом від 28.09.2018 року Вих. № Р-36-19с/154 повідомлено, що вказана скарга направлена до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у м. Київ. В свою чергу, Національною комісією що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у м. Київ листом від 12.10.2018 року Вих. № 8857/ї20/9-18 відповідачів повідомлено про те, що позивач не мав підстав для застосування положень Методики для здійснення на Акту розрахунку обліку вартості не облікованої електричної енергії, а тому АТ ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» має привести свої дії по відношенню до відповідачів у відповідність вимог чинного законодавства України шляхом скасування нарахувань, здійснених на підставі Акта, про що протягом двох тижнів повідомити НКРЕКП у м. Київ. За таким обставин, на думку відповідачів, позивач повинен був виконати рішення НКРЕПК у м. Київ, шляхом скасування нарахувань та відповідно звернутися до суду із заявою про залишення позову без розгляду або відмовитися від нього.

У відповіді на відзив позивач стверджував, що відповідь НКРЕКП № 8857/20/9-18 від 12.10.2018 року не містить конкретних відомостей у спеціальній сфері знань та про обставини справи чи події, свідками яких вони ніколи не були, тому дана відповідь не являє собою висновки щодо правильності складення актів про порушення, їх відповідності чинному законодавству. Вважає, що позивач при визначенні розміру збитків обґрунтовано виходив з того, що порушення Правил відповідачами полягало в самовільному підключенні до електромережі поза приладом обліку, виявити яке представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду засобу обліку не мали можливості. Вказав, що відповідачі були обізнані про дату та час засідання комісії , однак присутніми не були. Також визначення НКРЕКП щодо місця самовільного підключення є недійсним., Так, згідно акту про порушення в схемі було чітко визначено місце самовільного до облікованого підключення, виміряне переріз дроту. Крім того, дане порушення було виявлено за допомогою спеціальних технічних засобів, а ому частковий демонтаж будівельних конструкцій не є обов`язковим у даному випадку.

Ухвалою суду від 05 березня 2019 року до участі у цивільній справі залучено в якості третьої оси, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг у м. Київ, закрито підготовче провадження та призначено до розгляду по суті.

Представник позивача у судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримала, просила задовольнити.

Представник відповідачів та відповідачі у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечували, посилаючись на обставини, викладені у відзиві.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, згідно листа, надісланого на адресу суду, просили розглядати справу без участі їх представника.

Суд, заслухавши учасників процесу, допитавши свідків, вивчивши матеріали цивільної справи, вважає, що позов не підлягає задоволенню за наступних підстав.

Судом встановлено, що 16.03.2002 року між АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» і ОСОБА_3 укладений договір про користування електричною енергією № 68446017.

02 липня 2018 року року представниками АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» головним майстром Мелюс С.В., головним майстром ОСОБА_6 І. було складено Акт Н № 124482 про порушення, відповідно до якого встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 , порушив п.5.5.5, 8.2.4 ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, що не належить оператору системи, поза засобом комерційного обліку з порушенням схеми обліку електричної енергії прихованим шляхом на окрему розетку в ванній кімнаті, для підключення водонагрівача.

Згідно з протоколом № 45 від 11.07.2018 року засідання комісії прийнято рішення, що акт про порушення Правил складено правомірно, прийнято рішення направити на комісію при виконавчій дирекції позиція РЕМ провести розрахунок за три роки, позиція ДГЦОК провести розрахунок з контрольного огляду контролера.

Згідно з протоколом № 52 від 08.08.2018 року засідання комісії прийнято рішення, що акт про порушення Правил складено правомірно. Обсяг недорахованої електроенергії на суму 79 522,56 грн.

29 серпня 2018 року відповідачем ОСОБА_3 на адресу Управління Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у Дніпропетровській області було подано скаргу щодо правомірності дій АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» при складанні акту про порушення Правил та нарахуванні по ньому, яка в подальшому передана на розгляд НКРЕКП м. Київ.

Як посилається представник відповідачів, відповідачі у судовому засіданні, та підтверджується матеріалами справи Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за результатами звернення ОСОБА_3 виявлено не дотримання працівниками позивача при складані Акту про порушення Правил користування електричною енергією вимог вказаних правил та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами, зокрема: АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» не надало документи, які підтверджують щодо повідомлення споживача про час та дату повторного засідання комісії по розгляду Акту, яке відбулося 03.08.2018 року; в Акті, як у описі виявленого порушення, так і на наведеній в Акті схемі електропостачання споживача не зазначено чітко місце самовільного підключення електропроводки до електричної мережі; Акт не містить інформації, що для виявлення вказаного в ньому порушення представники енергопостачальника здійснювали частковий демонтаж будівельних реконструкцій або оздоблювальних матеріалів. Також в Акті зазначено, що для виявлення зазначеного порушення представники використовували ІНН-2 (індикатор напруги), однак вказаний засіб не вказує на спосіб прокладення проводу (відкритий чи прихований), а тому НКРЕКП вважає, що в Акті відсутня інформація про спеціальні технічні засоби, без допомоги яких представники енергопостачальника не мали можливості виявити порушення, зазначені в Акті.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Ст. 4 ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребування судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.

Згідно із статтею 1 Закону України «Про електроенергетику» (далі Закон) споживачами електроенергії є суб`єкти господарської діяльності та фізичні особи, які використовують енергію для власних потреб на підставі договорів про її продаж та купівлю.

Відповідно до статті 26 Закону споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку, а також уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, для здійснення державного енергетичного нагляду (контролю) за дотриманням вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії в порядку, визначеному Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до статті 27 Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією.

Розмір відшкодування збитків обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі Методика № 562).

Затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня1999 року № 1357 ПКЕЕН також регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками, обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Пунктом 3.1 Методики №562 передбачено, що підставою для застосування її положень є виявлення таких порушень ПКЕЕН: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Враховуючи наведене, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, аналізуючи пояснення сторін та свідків по справі, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, оскільки судом безспірно встановлено про недотримання представниками Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» вимог чинного законодавства України під час складання Акту про порушення № Н 124482 від 02.07.2018 року,на підставі якого здійснено розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії.

Керуючись ст.ст. 4, 13, 19, 76-81, 141, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг у місті Київ, про відшкодування збитків, - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в Дніпровський апеляційний суд протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 20 грудня 2019 року.

Суддя Г.О. Кухтін