КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
Справа №753/1986/18 Головуючий у І інстанції Сердинський В.С.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2019 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

розглянувши у в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 11 вересня 2019 року про внесення виправлень до рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 29 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 , про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИЛА:

У квітні 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду першої інстанції з вказаним позовом та просив суд визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 29 травня 2019 року позов задоволено.

Визнано ОСОБА_3 , ОСОБА_6 та ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .

02 серпня 2019 року ОСОБА_2 звернувся до Броварського міськрайонного суду Київського суду із заявою про виправлення описки та зазначив, що в рішенні суду першої інстанції від 29 травня 2019 року вказана не вірна дата народження відповідача ОСОБА_3 та те, що відповідач ОСОБА_6 за час розгляду справи, змінив прізвище на ОСОБА_7 .

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 11 вересня 2019 року заяву ОСОБА_2 задоволено та внесено виправлення до рішення суду із зазначенням замість « ОСОБА_6 » правильне « ОСОБА_1 ».

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

В доводах апеляційної скарги ОСОБА_1 посилається на те, що 29 травня 2019 року перед початком судового засідання до канцелярії суду першої інстанції було подано заяву разом зі свідоцтвом про зміну імені, згідно з якого вбачається, що ОСОБА_6 змінив прізвище на ОСОБА_1 , однак суд не досліджував подані докази та не ухвалював відповідного процесуального судового рішення, а тому суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про внесення виправлень до рішення суду від 29 травня 2019 року.

Окрім того зазначає, що судом першої інстанції були порушені норми процесуального права та не повідомлено ОСОБА_1 про дату, час та місце судового розгляду заяви про виправлення описки та станом на день звернення до суду з апеляційною скаргою не отримував копію ухвали про внесення виправлень до рішення суду.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі, ОСОБА_1 просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу суду першої інстанції.

На адресу Київського апеляційного суду 28 жовтня 2019 року надійшов відзив на апеляційну скаргу від ОСОБА_2 , в якому зазначено, що ОСОБА_1 змінив своє прізвище ще 14 лютого 2019 року, але про даний факт повідомив суд лише в день проголошення рішення суду в даній справі. Окрім того, відповідно до положень ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, а тому доводи скаржника про неповідомлення про розгляд заяви про внесення виправлень є безпідставними.

На підставі викладеного у відзиві ОСОБА_2 просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду залишити без змін.

11 листопада 2019 року на адресу Київського апеляційного суду надійшли заперечення на відзив від ОСОБА_1 , в яких зазначає, що судом першої інстанції в судовому засіданні, яке відбулося 29 травня 2019 року не було встановлено особи, які беруть участь у справі та не досліджувалося судом питання щодо зміни прізвища одним із відповідачів.

На підставі викладеного у запереченні на відзив ОСОБА_1 просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу суду першої інстанції від 11 вересня 2019 року.

Відповідно до положення ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, до який входить і ухвала про внесення виправлень, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 14 листопада 2019 року було призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін у справі.

Вивчивши матеріали справи, доводи викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів доходить висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з урахуванням такого.

Задовольняючи заяву ОСОБА_2 про виправлення описки, суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до свідоцтва про зміну імені серії НОМЕР_1 від 14 лютого 2019 року відповідач ОСОБА_6 змінив прізвище на « ОСОБА_7 ».

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції враховуючи таке.

29 травня 2019 року на адресу суду першої інстанції від ОСОБА_1 надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи свідоцтва про зміну імені, а саме прізвища відповідача « ОСОБА_8 » на прізвище « ОСОБА_7 ».

Відповідно до свідоцтва про зміну імені серії НОМЕР_1 , виданого Броварським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис №07 від 14 лютого 2019 року, відповідач ОСОБА_6 змінив прізвище на « ОСОБА_7 » (т. 1, а.с. 242).

Згідно з протоколом судового засідання від 29 травня 2019 року судове засідання було продовжено та оголошено явку сторін, де прізвище відповідача ОСОБА_6 , з урахуванням свідоцтва про зміну імені, вже було зазначено ОСОБА_1 , однак в рішенні суду першої інстанції від 29 травня 2019 року зазначено прізвище « ОСОБА_8 ».

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

З урахуванням роз`яснень, які викладені в Постанові Пленуму Верховного суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто виникли у виготовленні тексту рішення).

Виправлення рішення може бути здійснене як до, так і після набрання відповідним рішенням законної сили, - в тому числі й після перегляду його в апеляційному та в касаційному порядку, але лише в тій частині, в якій дане рішення залишено без змін.

Вирішення питань, пов`язаних з виправленням описок чи арифметичних помилок, не потребує обов`язкового розгляду в судовому засіданні з викликом сторін. Відповідні процесуальні дії оформлюються ухвалами, які надсилаються учасникам судового процесу у встановленому законом порядку.

З урахування викладеного, суд першої інстанції, вірно встановивши осіб, які з`явилися в судове засідання, допустив описку під час ухвалення судового рішення та виготовлення його повного тексу, а саме помилково зазначив прізвище відповідача « ОСОБА_6 » замість правильного прізвища « ОСОБА_1 ». Таким чином судом першої інстанції було вірно внесено виправлення в рішення суду у даній справі від 29 травня 2019 року.

Доводи апеляційної скарги про те. що ОСОБА_1 не було повідомлено про дату, час та місце судового розгляду заяви про внесення виправлень не можуть бути підставою для скасування оскаржуваної ухвали суду з урахуванням того, що чинним цивільним процесуальним законодавством не передбачено обов`язку суду вирішувати питання про внесення виправлення з викликом усіх учасників справи та що не призвело до неправильного вирішення питання.

Відповідно до ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення

Згідно зі ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для скасування ухвали суду першої інстанції, яка постановлена з дотриманням норм процесуального права, таким чином апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 11 вересня 2019 про внесення виправлень до рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 29 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 , про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням справі залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків встановлених ст. 389 ЦПК України.

Суддя-доповідач

Судді: