11.03.2019 Справа № 756/3288/19
Справа пр. №2-з/756/71/19
ун. №756/3288/19
У Х В А Л А

11 березня 2019 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду міста Києва Андрейчук Т.В., розглянувши заяву, подану представником ОСОБА_1, про забезпечення позову, -

в с т а н о в и в:

До пред'явлення позову до суду представник ОСОБА_1 звернулася з заявою про забезпечення позову.

Заява мотивована тим, що 27 грудня 2012 року між АКБ соціального розвитку "Укрсоцбанк" та ОСОБА_2 було укладено кредитний договір №033МІ1, згідно з умовами якого банк надав позичальнику грошові кошти у розмірі 331953,00 грн.

Для забезпечення виконання зобов'язань за указаним кредитним договором 27 грудня 2012 року між АКБ соціального розвитку "Укрсоцбанк" та ОСОБА_1 був також укладений договір поруки №033МІ1-ПОР.

Як вказала заявник у заяві про забезпечення позову, 02 вересня 2014 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано, рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 19 вересня 2018 року проведено поділ майна подружжя, визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1.

Заявник зазначила, що в подальшому їй стало відомо, що приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва ОСОБА_3 відкрито виконавче провадження та реалізовано шляхом електронних торгів квартиру АДРЕСА_1. На думку заявника, за ОСОБА_4 незаконно зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1.

На думку заявника, невжиття заходів забезпечення позову істотно ускладнить чи унеможливить ефективний захист та поновлення порушених прав ОСОБА_1

З цих підстав заявник просила суд до пред'явлення позову вжити заходів забезпечення позову, а саме: накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1; заборонити вчинення будь-які дії щодо квартири АДРЕСА_1 та будь-які нотаріальні дії, пов'язані з посвідченням будь-яких правочинів, реєстраційні дії, пов'язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно, щодо квартири АДРЕСА_1.

Дослідивши матеріали справи, суддя вважає, що заява представника ОСОБА_1 про забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ч. 3 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб'єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов'язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Ч. 1 ст. 151 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, предмет позову та обгрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обгрунтуванням його необхідності.

Відповідно до абз. 1 ч. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" суд (суддя), розглядаючи заяву про забезпечення позову, має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У своєму правовому висновку, сформульованому у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі №183/5864/17-ц Верховний Суд, зазначив, що достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов'язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов'язання після пред'явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

У заяві про забезпечення позову відсутні посилання на докази на підтвердження того, що квартира АДРЕСА_1 відчужена на користь ОСОБА_4

Також заявником не наведено належних та допустимих доказів, які б свідчили, що ОСОБА_4 вчиняє будь-які дії, спрямовані на відчуження чи підготовку до відчуження квартири АДРЕСА_1.

Більш того, з прохальної частини заяви про забезпечення позову незрозуміло, кому саме заявник просить суд заборонити вчиняти будь-які дії щодо квартири АДРЕСА_1, а також будь-які нотаріальні дії, пов'язані з посвідченням будь-яких правочинів, реєстраційні дії, пов'язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно, щодо квартири АДРЕСА_1.

Зважаючи на викладене, підстави для забезпечення позову відсутні.

Суддя роз'яснює заявнику, що відмова у задоволенні заяви про забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для відмови.

Керуючись ст. ст. 149, 151, 153 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Т.В. Андрейчук