Справа № 310/8945/19
2/310/3037/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2019 рокум. Бердянськ

Суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Маринін О.В., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Бердянської міської ради Запорізької області про встановлення факту належності правовстановлюючих документів, визнання права власності на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

12.11.2019 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Бердянської міської ради Запорізької області про встановлення факту належності правовстановлюючих документів, визнання права власності на нерухоме майно.

Відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно пунктом 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Позивачка просить звільнити її від сплати судового збору у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем, додаючи відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків про відсутність інформації про доходи у ОСОБА_1 за період з 1 кварталу 2019 року по 2 квартал 2019 року.

Однак зазначена довідка не є належним доказом, що підтверджує відсутність у заявника доходу та свідчить про його скрутне матеріальне становище, оскільки на підтвердження викладених обставин заявник повинен надати довідку про доходи за попередній календарний рік.

Окрім того, незадовільний матеріальний стан залежить і від відсутності у особи нерухомості, депозитів, акцій, активів у фінансових установах, документів про відсутність доходів членів сім`ї, відсутність чи наявність виплат соціальної допомоги, тощо.

Таким чином, клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню, оскільки обставини, викладені в ньому не підтверджені належними доказами.

Відповідно до п. 3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Позивачем зазначено ціну позову 89168,10 грн., проте не надано підтвердження дійсної вартості майна на час розгляду справи.

Згідно п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Відповідно до п. 16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК). Дійсна вартість майна підтверджується висновком суб`єкта оціночної діяльності, витягом з реєстру прав власності на нерухоме майно або балансовою довідкою юридичної особи.

Таким чином позивачу необхідно підтвердити ціну позову та відповідно до неї сплатити судовий збір.

Відповідно ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.177,185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Бердянської міської ради Запорізької області про встановлення факту належності правовстановлюючих документів, визнання права власності на нерухоме майно - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення вказаних в ухвалі суду недоліків заяви в десятиденний строк з дня отримання ухвали. Роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та їй повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Бердянського

міськрайонного суду О.В. Маринін