Справа № 127/4314/19
Провадження № 2/127/590/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2019 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого - судді Воробйова В.В.,

за участю секретаря Середи Ю.В.,

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в м. Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи позовну заяву тим, що 07.06.2016 року сторони зареєстрували шлюб у Вінницькому міському відділі ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, про що зроблено відповідний актовий запис №978.

Після укладення шлюбу позивач змінила своє дошлюбне прізвище «Проданова» на «Шейко».

Від шлюбу сторони мають малолітню дитину сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. На підставі рішення суду з травня 2017 року з відповідача стягуються аліменти на утримання дитини та позивача.

Спільне життя у сторін не склалось через відсутність взаєморозуміння між ними та різних поглядів на сімейні відносини та обовязки, внаслідок чого шлюб існує формально. Фактичні шлюбні стосунки між сторонами припинені практично відразу після народження дитини.

В судове засідання позивач не зявилася, проте подала до суду заяву в якій зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просила їх задовольнити. Справу просила розглядати у її відсутність. Після розірвання шлюбу прізвище залишити «Шейко». Судові витрати просила стягнути з відповідача.

Відповідач в судове засідання не зявився, подав до суду заяву в якій зазначив, що позовні вимоги визнає в повному обсязі та не заперечує щодо задоволення позову, просить справу розглянути у його відсутність. Також просить не стягувати судовий збір, оскільки він є учасником бойових дій.

Згідно із ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов висновку про те, що позов слід задовольнити з таких підстав.

Матеріалами справи встановлено, що 07.06.2016 року сторони зареєстрували шлюб у Вінницькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, про що зроблено відповідний актовий запис №978 (а.с. 5).

Після укладення шлюбу позивач змінила своє дошлюбне прізвище «Проданова» на «Шейко».

Від шлюбу сторони мають малолітню дитину сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.6).

Спільне життя у сторін не склалось через відсутність взаєморозуміння між ними, виникнення конфліктних ситуації та різних поглядів на подружнє життя, шлюб, сімю та ведення господарства, внаслідок чого шлюб існує формально, а тому його збереження буде суперечити інтересам позивача.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Частиною першою статті 142 ЦПК України визначено, що уразі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

З огляду на те, що відповідач до початку розгляду справи по суті позов визнав, тому позивачу слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи. До витрат, повязаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Беручи до уваги наведене, суд вважає, що, оскільки відповідач є учасником бойових дій та звільнений від сплати судового збору відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», тому судові витрати в сумі 1134,20 гривень (а.с. 1, 2), що складається з половини сплаченого судового збору за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу в розмірі 384,20 грн. та витрат на оплату професійної правничої допомоги в розмірі 750,00 грн., слід компенсувати за рахунок держави на користь позивача.

Виниклі правовідносини регулюються ст.ст. 110, 112 СК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110, 112 СК України, ст.ст. 10, 12, 13, 89, 141, 200, 206, 259, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між Шейко (дошлюбне прізвище Проданова) ОСОБА_4 та ОСОБА_2, зареєстрований 07.06.2016 року у Вінницькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, актовий запис № 978.

Прізвище позивача після розірвання шлюбу залишити «Шейко».

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50% судового збору, сплаченого при поданні позову, тобто 384,20 грн. (триста вісімдесят чотири гривні 20 коп.).

Компенсувати за рахунок держави на користь ОСОБА_1 половину судового збору за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу в розмірі 384,20 грн. (триста вісімдесят чотири гривні 20 коп.) та витрати на оплату професійної правничої допомоги в розмірі 750,00 грн. (сімсот пятдесят гривень 00 коп.).

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, адреса проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3/2, м. Вінниця, ідентифікаційний номер НОМЕР_1.

Відповідач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, адреса проживання: ІНФОРМАЦІЯ_5, ідентифікаційний номер НОМЕР_2.

Повний текст рішення суду складений 11.03.2019 року.

Суддя: