Постанова

Іменем України

14 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 569/4988/18-ц

провадження № 61-8740 св 19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулька Б. І. (суддя-доповідач), Кривцової Г. В.,

Луспеника Д. Д.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ;

відповідач - обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Рівненська брама»;

особа, яка подавала апеляційну скаргу,- ОСОБА_2 ;

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Рівненського апеляційного суду від 02 квітня 2019 року у складі колегії суддів: Ковальчук Н. М., Гордійчук С. О., Шимківа С. С.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Рівненська брама» (далі - ОК «ЖБК «Рівненська брама») про визнання майнових прав.

Позовна заява мотивована тим, що ним, як асоційованим членом кооперативу, у повному обсязі виконано свої зобов`язання за договором пайової участі

у будівництві, укладеним 03 травня 2017 року між ним та ОК «ЖБК «Рівненська брама». Відповідач своїх зобов`язань з організації, забезпечення будівництва об`єкта та здачу його до експлуатації до 31 жовтня 2017 року

не виконав.

Вважав, що нездача квартири у передбачений договором строк порушує його цивільні права, оскільки ОК «ЖБК «Рівненська брама» його майнових прав на квартиру не визнає.

Ураховуючи викладене, ОСОБА_1 просив суд визнати його майнове право на квартиру, будівельний АДРЕСА_1 .

Короткий зміст судових рішень першої інстанції

Рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 30 травня

2018 року у складі судді Панас О. В. позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано майнове право за ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 .

Вирішено питання розподілу судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що ОСОБА_1 виконано зобов`язання за договором пайової участі у будівництві на АДРЕСА_1 від 03 травня 2017 року і сплачено

641 900 грн пайових внесків. ОК «ЖБК «Рівненська брама» у передбачений правочином строк визначену на користь позивача квартиру до експлуатації не здав, чим порушив цивільні права (майнові права) позивача. Судом також враховано, що у провадженні іншого суду знаходяться цивільні справи, предметом спору яких виступає недійсність договору відступлення (цесії) між дочірнім підприємством «Градобуд-Рівне» та ОК «ЖБК «Рівненська брама», а тому у разі задоволення зазначених позовів настають негативні правові наслідки для пайовиків, у тому числі і для позивача, оскільки відповідач придбав інвестиційні права у дочірньому підприємстві «Градобуд-Рівне» за оспорюваним договором.

Короткий зміст судових рішень суду апеляційної та касаційної інстанцій

Ухвалою апеляційного суду Рівненської області від 21 серпня 2018 року відкрито апеляційне провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до

ОК «ЖБК «Рівненська брама» про визнання майнових прав за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 30 травня 2018 року.

Ухвалою апеляційного суду Рівненської області від 27 листопада 2018 року апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 30 травня 2018 року закрито.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 лютого 2019 року касаційну скаргу

ОСОБА_2 задоволено. Ухвалу апеляційного суду Рівненської області

від 27 листопада 2018 року скасовано, справу передано на розгляд до суду апеляційної інстанції (провадження № 61-48404св18).

Постановою Рівненського апеляційного суду від 02 квітня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Рішення міського суду Рівненської області

від 30 травня 2018 рокускасовано. У задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що існує спір щодо майнових прав на один і той самий об`єкт будівництва - квартиру, будівельний АДРЕСА_1 . Майнові права на зазначену квартиру були предметом договорів про пайову участь у будівництві, які були укладені як між ОК «ЖБК «Рівненська брама» та ОСОБА_1 , так і між ОК «ЖБК «Рівненська брама» та ОСОБА_3 , яка відступила своє право ОСОБА_2 , на підставі договору від 15 березня 2017 року відступлення права вимоги пайової участі

у будівництві зазначеної квартири. Останній не був залучений до участі в справі судом першої інстанції і оскаржуваним рішенням вирішено питання про його права та обов`язки.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у травні 2019 року до Верховного Суду,

ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить постанову суду апеляційної інстанції скасувати, рішення суду першої інстанції залишити в силі.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду

від 15 травня 2019 року касаційне провадження у зазначеній справі відкрито та витребувано її з суду першої інстанції.

У травні 2019 року справа надійшла до Верховного Суду.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга ОСОБА_1 мотивована тим, що суд апеляційної інстанції не вирішив спір по суті, оскільки скасував рішення суду першої інстанції про задоволення позову ОСОБА_1 , але не вирішив питання належності майнових прав позивачу чи особі, яка не брала участі у справі - ОСОБА_2 Тобто, суд апеляційної інстанції скасував рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 30 травня 2019 року (яке було винесене без залучення третьої особи згідно висновків суду апеляційної інстанції та касаційної інстанцій) лише із процесуальних підстав, але без вирішення спору по суті.

У червні 2019 року до Верховного Суду від особи, яка не брала участі у справі ОСОБА_2 , надійшов відзив на касаційну скаргу, у якому зазначено, що постанова суду апеляційної інстанції прийнята з дотриманням норм матеріального і процесуального права і підстави для її скасування відсутні.

Фактичні обставини справи

03 травня 2017 року між ОК «ЖБК «Рівненська брама» та ОСОБА_1 було укладено договір пайової участі у будівництві, за умовами якого пайовик вступає, а кооператив приймає пайовика в асоційовані члени кооперативу та пайову участь по будівництву кварталу житлової та громадської забудови по АДРЕСА_1 і реалізації статутної мети і завдань кооперативу з метою отримання у власність квартири, будівельний АДРЕСА_1 , загальною проектною площею 59,56 кв. м на дев`ятому поверсі у третій секції об`єкту (а. с. 195-196).

У пункту 1.2. договору кооператив зобов`язався організувати і забезпечити будівництво об`єкту та здачу його до експлуатації, передати пайовику

у власність квартиру, обумовлену цим договором, за умови повної (у розмірі

100 відсотків) сплати пайовиком пайового внеску.

Пунктом 2.1. договору пайової участі у будівництві від 03 травня 2017 року визначено, що загальний розмір пайового внеску пайовика визначається кооперативом та на день укладання договору становить 641 900 грн.

Згідно з пунктом 3.4. цього договору, кооператив зобов`язаний організувати та забезпечити будівництво об`єкта та здачу його до експлуатації у термін до

31 жовтня 2017 року, за умови належного виконання пайовиком своїх зобов`язань щодо здійснення пайового внеску.

ОСОБА_1 свої зобов`язання по сплаті пайового внеску виконав у повному обсязі, що підтверджується відповідними квитанціями до прибуткового касового ордеру (а. с. 14).

15 березня 2017 року між ОК «ЖБК «Рівненська брама» та ОСОБА_3 було укладено договір пайової участі у будівництві квартири АДРЕСА_1 (а. с. 114-117).

ОСОБА_3 протягом березня-квітня 2017 року сплатила на користь ОК «ЖБК «Рівненська брама» 100% пайового внеску, що підтверджується квитанціями до прибуткового касового ордеру (а. с. 120-123).

06 травня 2017 року між ОСОБА_2 , як новим пайовиком, та ОСОБА_3 ,. як первісним пайовиком, укладено договір відступлення права вимоги за договором від 15 березня 2017 року пайової участі у будівництві зазначеної квартири (а. с. 124).

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Встановлено й це вбачається з матеріалів справи, що оскаржуване судове рішення ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до частин першої та другої статті 509 ЦК України зобов`язанням

є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії,

а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина перша статті 526 ЦК України).

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

Відповідно до частини третьої статті 9 Закону України «Про інвестиційну діяльність» інвестування та фінансування однієї квартири в об`єкті будівництва кількома інвесторами можливе виключно за умови укладення між ними договору в письмовій формі, в якому визначаються частка кожного інвестора та порядок внесення ним відповідної інвестиції.

Суд апеляційної інстанції, встановивши, що існує спір щодо майнових прав на один і той самий об`єкт будівництва - квартиру, будівельний АДРЕСА_1 , оскільки майнові права на зазначену квартиру були предметом договорів про пайову участь у будівництві, які були укладені як між ОК «ЖБК «Рівненська брама» та ОСОБА_1 , так і між ОК «ЖБК «Рівненська брама» та

ОСОБА_3 , яка відступила своє право ОСОБА_2 , якого не було залучено до участі у справі судом першої інстанції і оскаржуваним рішенням вирішено питання про його права та обов`язки, дійшов обґрунтованого висновку про скасування рішення суду першої інстанції та відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 з цих підстав.

Посилання у касаційній скарзі ОСОБА_1 про те, що апеляційний суд

не вирішив спір по суті, оскільки скасував рішення суду першої інстанції про задоволення його позову, але не вирішив питання належності майнових прав позивачу чи особі, яка не брала участі у справі - ОСОБА_2 є безпідставні, оскільки суд апеляційної інстанції на стадії апеляційного розгляду в силу своїх повноважень позбавлений можливості залучати до участі у справі осіб, які

не приймали участь у розгляді справи судом першої інстанції, з`ясовувати нові обставини та досліджувати нові докази (стаття 367 ЦПК України).

По суті справа вирішується судом першої інстанції, а на стадії апеляційного провадження здійснюється лише перевірка законності і обґрунтованості ухваленого судом першої інстанції рішення у межах, встановлених ЦПК України.

Формування складу учасників справи відбувається на стадії розгляду справи судом першої інстанції у встановленому процесуальним законом порядку з урахуванням принципу диспозитивності цивільного процесу.

Інші доводи касаційної скарги висновків суду апеляційної інстанції не спростовують, на законність судового рішення не впливають, а направлені на переоцінку доказів, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції. У силу вимог статті 400 ЦПК України суд касаційної інстанції не вправі встановлювати нові обставини та переоцінювати докази.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне відхилити касаційну скаргу та залишити постанову суду апеляційної інстанції без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 а залишити без задоволення.

Постанову Рівненського апеляційного суду від 02 квітня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: Б. І. Гулько

Г. В. Кривцова

Д. Д. Луспеник