Постанова

Іменем України

04 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 186/1034/18-ц

провадження № 61-13402св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Коротуна В. М., Червинської М. Є.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - приватне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля» виробничого структурного підрозділу «Шахтоуправління Першотравенське»,

третя особа - Першотравенське міське відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 05 листопада 2018 року у складі судді

Демиденко С. М. та постанову Дніпровського апеляційного суду від 05 червня 2019 року у складі колегії суддів: Ткаченко І. Ю., Деркач Н. М., Каратаєвої Л. О.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У липні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» (далі - ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля») виробничого структурного підрозділу «Шахтоуправління Першотравенське» (далі - ВСП «Шахтоуправління Першотравенське»), третя особа - Першотравенське міське відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, про визнання нещасного випадку пов`язаним з виробництвом, скасування актів та зобов`язання скласти акт за формою Н-1.

В обґрунтування позовних вимог зазначав, що він працює у ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» гірничим майстром ділянки з видобутку вугілля № 4.

01 травня 2018 року з ним стався нещасний випадок, після якого відповідачем створена комісія, яка 10 травня 2018 року, розглянувши матеріали та допитавши свідків, дійшла висновку, що даний нещасний випадок не відноситься до виробничого, тому було складено акт за формою Н-5.

Не погодившись з висновками комісії, 29 травня 2018 року він звернувся до начальника головного управління Державного управління праці у Дніпропетровській області. 04 червня 2018 року начальником відділу гірничотехнічного нагляду у вугільній промисловості у м. Павлограді виданий лист від 04 червня 2018 року № 59-04/07 про проведення повторного розслідування нещасного випадку, який стався з ним.

Відповідачем повторно створена комісія з розслідування нещасного випадку, яка у засіданні 08 червня 2018 року також дійшла висновку про те, що його травма не пов`язана з виробництвом. За результатами повторного розгляду нещасного випадку на підприємстві повторно складено акт за формою Н-5, який він отримав 12 червня 2018 року.

Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просив визнати нещасний випадок, який стався з ним 01 травня 2018 року, пов`язаним з виробництвом, скасувати акти від 10 травня 2018 року за формою Н-5, від 08 червня 2018 року та зобов`язати відповідача скласти акт за формою Н-1.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від

05 листопада 2018 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано нещасний випадок, який стався з ОСОБА_1 01 травня 2018 року на 173 бортовому штреку шахти «Степова» ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» під час виконання трудових обов`язків, таким, що пов`язаний з виробництвом, скасовано акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 від 08 червня 2018 року, затверджений головним директором ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Снігур В. Г.

Зобов`язано ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» скласти та видати акт розслідування нещасного випадку, що стався 01 травня 2018 року на 173 бортовому штреку шахти «Степова» ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» з ОСОБА_1 під час виконання трудових обов`язків, за формою Н-1.

У решті позову відмовлено. Стягнуто з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» судовий збір на користь держави в розмірі 704,80 грн.

Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що під час розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 01 травня 2018 року, допущено порушення пункту 14 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232 (далі - Порядок), безпідставно покладено на відповідача обов`язок скласти акт про нещасний випадок на виробництві та не з`ясовано обставини і причини нещасного випадку, не досліджено первинну медичну документацію, що є підставою для визнання акта за формою Н-5 від 08 червня 2018 року недійсним та його скасування.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог в частині скасування акта за формою Н-5 від 10 травня 2018 року, суд першої інстанції виходив з того, що зазначений акт вже скасовано відповідачем, тому повторного скасування не потребує.

Короткий зміст судового рішення суду апеляційної інстанції

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 05 червня 2019 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції та вважав, що рішення суду першої інстанції відповідає обставинам справи, ухвалене з дотриманням норм матеріального і процесуального права і не може бути скасоване з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Аргументи учасників справи

Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу

У касаційній скарзі, поданій до Верховного Суду у липні 2019 року, ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», посилаючись на порушення судами норм процесуального права й неправильне застосування норм матеріального права, просить рішення Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 05 листопада 2018 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 05 червня

2019 року скасувати й справу передати на новий розгляд.

В обґрунтування касаційної скарги посилається на те, що суди не застосували положення пункту 1 частини першої статті 15 Закону України

«Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», пункт 7 Порядку.

Узагальнені доводи відзиву на касаційну скаргу

У жовтні 2019 рокудо Верховного Суду надійшов відзив Першотравенського міського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області на касаційну скаргу ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», в якому заявник вважає касаційну скаргу обґрунтованою та просить врахувати відзив при касаційному перегляді судових рішень.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 27 серпня 2019 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі та витребувано цивільну справу № 186/1034/18 з Першотравенського міського суду Дніпропетровської області.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Судами встановлено, що 01 травня 2018 року о 17 годині 00 хвилин ОСОБА_1 знаходився на своєму робочому місці та виконував трудові обов`язки.

Копіями медичних документів ОСОБА_1 та допитаними в судовому засіданні свідками підтверджено, що 01 травня 2018 року ОСОБА_1 доставлений зі свого робочого місця швидкою медичною допомогою до комунального закладу «Павлоградська міська лікарня № 4» Дніпропетровської області, його госпіталізували до хірургічного відділення з діагнозом - закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, забій м`яких тканин голови.

Зі схеми місця події встановлено, що на місці, у якому знаходився непритомний

ОСОБА_1 , станом на 01 травня 2018 року знаходився ланцюг від комбайну «струг», який був демонтований, що відповідає письмовим поясненням

ОСОБА_1 , наданим комісії з розслідування нещасного випадку в червні

2018 року. Він пояснював, що пересуваючись по 173 бортовому штреку горизонту 300 метрів, переступаючи через ланцюг, який лежав на шляху пересування, він наступив на нього, в нього поїхала опорна нога і він упав, вдарившись головою. Унаслідок падіння та удару голови він втратив свідомість.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, вирішення справи.

Згідно із положеннями частини другої статі 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Перевіривши доводи касаційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга задоволенню не підлягає.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд

Частинами першою, другою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно з частиною першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до статті 22 Закону України «Про охорону праці», Порядку роботодавець повинен організувати розслідування нещасного випадку, для чого зобов`язаний негайно своїм наказом утворити комісію з розслідування нещасного випадку.

Зазначена комісія зобов`язана з`ясувати обставини і причини нещасного випадку, визначити, чи пов`язаний цей випадок з виробництвом, та скласти акт розслідування за відповідною формою.

У разі незгоди потерпілого або особи, яка представляє його інтереси, зі змістом акта за формою Н-5 або формою НПВ чи незгоди з висновком розслідування про обставини та причини нещасного випадку рішення комісії може бути оскаржено до суду, а такі вимоги підлягають розгляду в суді в порядку цивільного судочинства.

Зазначену правову позицію висловила Судова палата у цивільних справах Верховного Суду України від 17 квітня 2013 року у справі № 29цс13.

Судами установлено, що позовні вимоги ОСОБА_1 фактично зводяться до оспорювання рішення комісії з розслідування нещасного випадку, яке міститься у затвердженому акті за формою Н-5, складеному за наслідками повторного розслідування нещасного випадку, що трапився з потерпілим у травні 2018 року, та зобов'язання роботодавця скласти акт за формою Н-1. Такі вимоги підлягають розгляду в суді у порядку цивільного судочинства.

Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах, визначено Порядком.

Згідно з пунктом 7 Порядку розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше.

Відповідно до пункту 14 Порядку комісія зобов`язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення, зокрема, з`ясувати обставини і причини нещасного випадку, а також вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); скласти у п`яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 згідно з додатком 3 та акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, за формою

Н-1 згідно з додатком 4 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний з виробництвом) і передати їх роботодавцеві для затвердження.

У разі, коли нещасний випадок визнаний комісією таким, що не пов`язаний з виробництвом, складається акт за формою Н-5.

Згідно з пунктом 15 Порядку обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є, серед іншого, виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків за режимом роботи підприємства, у тому числі у відрядженні; перебування на робочому місці, на території підприємства або в іншому місці для виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття потерпілого на підприємство до його відбуття, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства, в тому числі протягом робочого та надурочного часу; виконання дій в інтересах підприємства, на якому працює потерпілий, тобто дій, які не належать до його трудових (посадових) обов`язків, зокрема із запобігання виникненню аварій або рятування людей та майна підприємства, будь-які дії за дорученням роботодавця.

Оскільки судами встановлено, що ОСОБА_1 01 травня 2018 року о 17 годині

00 хвилин знаходився на своєму робочому місці та виконував трудові обов`язки, суд першої інстанції, з висновком якого погодився й суд апеляційної інстанції, дійшов обґрунтованого висновку про те, що розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем 01 травня 2018 року, проведено з порушенням пункту

14 Порядку, не досліджено первинну медичну документацію.

Посилання відповідача на те, що місце гірничої виробки, в якій виявлений

ОСОБА_1 , повністю відповідає вимогам техніки безпеки, та якби ОСОБА_1 рухався виключно у відведеному для проходу місці, він би не міг перечепитися за ланцюг комбайну «струг» судами визнано обґрунтованим, оскільки зазначений факт може мати значення для визначення ступеню вини потерпілого у зв`язку з можливим порушенням ним правил техніки безпеки, а не для вирішення питання про те, чи відноситься такий випадок до пов`язаних з виробництвом.

Доводи касаційної скарги не впливають на правильність судового рішення, не дають підстав для висновку, що оскаржувані судові рішення постановлені без додержання норм матеріального і процесуального закону, зводяться до переоцінки доказів, що знаходиться поза межами повноважень Верховного Суду, визначених статтею 400 ЦПК України, згідно з якою установлення фактичних обставин у справі, дослідження доказів і надання їм правової оцінки не належить до компетенції касаційного суду.

При цьому суд враховує, що як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (пункти 29, 30 рішення ЄСПЛ від

09 грудня 1994 року у справі «Руїз Торіха проти Іспанії»). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (пункт 2 рішення ЄСПЛ від 27 вересня 2001 року у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії»).

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК Українисуд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані рішення суду першої інстанції та постанову апеляційного суду - без змін, оскільки такі судові рішення є законними та обґрунтованими, а доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.

Щодо судових витрат

Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

З огляду на те, що судом касаційної інстанції рішення не змінюється та не ухвалюється нове рішення, підстави для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої та апеляційної інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, відсутні.

Керуючись статтями 400, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» залишити без задоволення.

Рішення Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від

05 листопада 2018 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від

05 червня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийС. Ю. Бурлаков
Судді:В. М. Коротун
М. Є. Червинська