Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/1974/18
Провадження № 2/553/158/2019
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
21.02.2019м. Полтава
Ленінський районний суд м. Полтави в складі:
головуючого судді Крючко Н.І.
при секретарі - Камуз Я.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві в спрощеному провадженні цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Полтаваобленерго» в особі Полтавської філії міських електромереж ПАТ «Полтаваобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії,-
У вересні 2018 року ПАТ «Полтаваобленерго» звернулось до суду із позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії. У позові позивач вказував, що 19.04.2018 року контролерами ПАТ «Полтаваобленерго» в квартирі, що АДРЕСА_1 виявлено порушення п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, а саме відсутня пломба електропередавальної організації на клемній кришці елктролдічильника та ввідному автоматі. На клемній кришці та ввідному автоматі встановлена пломба, яка не відповідає тавру електропередавальної організації. Враховуючи викладене, позивач просив стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача 14 974 грн. 50 коп..
Представник позивача ПАТ «Полтаваобленерго» в судове засідання не зявився, але надав на адресу суду заяву, в якій прохав проводити судовий розгляд справи у відсутність їх представника. Позовні вимоги підтримують у повному обсязі.
В судове засідання відповідач ОСОБА_1не зявився про причини своєї неявки суд не повідомив, хоча про день та час слухання справи був повідомлений наладженим чином.
Статтею 280 ЦПК України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких обставин в разі якщо відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, відповідач не зявився в судове засіданні без поважних причин або без повідомлення причини та відповідачем не було подано відзив, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Таким чином, суд приходить до висновку про можливість заочного розгляду даної справи.
Частиною 8 статті 279 ЦПК України визначено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Таким чином, суд приходить до висновку про можливість заочного розгляду даної справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.
Частина 3 статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Отже, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог та за наявними у справі доказами, які надані сторонами.
Судом встановлено, що 03 листопада 2016 року між Полтавською філією міських електромереж ПАТ «Полтаваобленерго» та ОСОБА_1 був укладений Договір про користування електричною енергією за № НОМЕР_1. Предметом даного Договору є постачання електричною енергією до квартири АДРЕСА_2.
Так, 19.04.2018 року контролерами ПАТ «Полтаваобленерго» в квартирі, що АДРЕСА_1 виявлено порушення п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, а саме самовільне підключення електропроводки до електромережі, що є власністю енергопостачальника. , а саме відсутня пломба електропередавальної організації на клемній кришці електролічильника та ввідному автоматі. На клемній кришці та ввідному автоматі встановлена пломба, яка не відповідає тавру електропередавальної організації.
Згідно п. 53 ПКЕЕН визначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у числі фактів розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача ( особою, яка є співвласником обєкта або має право користуватися цим обєктом відповідно до договору.
У відповідності до п. 4.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року, факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення.
Враховуючи викладене суд приходить до висновку, що працівники ПАТ «Полтаваобленерго» 06.11.2017 року було виявлено порушення п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, а саме самовільне підключення електропроводки до електромережі, що є власністю енергопостачальника, що було вчинене відповідачем ОСОБА_1.
Згідно ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
У відповідності до п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» порушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Пункт 37 Правил користування електричною енергією для населення передбачає, що енергопостачальник має право вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією.
Враховуючи викладене та беручи до уваги, що саме дії відповідача ОСОБА_1 спричинили розкрадання електричної енергії, суд приходить до висновку, що саме відповідач ОСОБА_1 зобов'язаний відшкодовувати збитки ПАТ «Полтаваобленерго».
Даний акт підписаний трьома представниками ПАТ «Полтаваобленерго», при цьому, відповідач не зявився . для розгляд даного Акта, хоча був повідомлений належним чином.
Будь-яких виправлень, дописок чи помарок вказаний акт не містить, він заповнений з дотриманням вимог Правил користування електричною енергією для населення та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, внесені до акту відомості відповідають дійсності.
Згідно п. 48 Правил користування електричною енергією для населення побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.
Відповідно до підпункту 5 пункту 3.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікової внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією ця Методика застосовується в разі виявлення порушення Правил користування електричною електроенергією для населення, а саме самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мережі) з порушенням обліку.
Таким чином, для розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ОСОБА_1 Правил користування електричною енергією для населення, ПАТ «Полтаваобленерго» повинно було застосовувати положення вказаної Методики.
Відповідно до п. 3.5 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год.
Виходячи з аналізу положень п. 3.3. Методики кількість днів, яка береться для розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, залежить до яких електромереж здійснено самовільне підключення (хто є їх власниками - енергопостачальник чи інший споживач); від виду встановленого порушення Правил та механізму його виявлення, а саме чи можливо виявити таке порушення під час контрольного огляду приладу обліку, чи таке порушення може бути виявлено тільки під час технічної перевірки.
Так, п. 3.3. Методики визначає, що розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється:
за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії;
за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії;
з кількістю днів:
а) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.
Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.
Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.
б) у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення;
в) у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричної мережі після припинення електропостачання у зв'язку з порушенням ПКЕЕ - із дня припинення електропостачання електроустановки споживача до дня повторного припинення електропостачання, але не більше ніж за три роки;
г) у разі використання споживачем "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, - із дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки в експлуатацію (у разі коли технічна перевірка даної електроустановки не проводилась) до дня усунення порушення, але не більше сумарної кількості днів за три роки, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.
Під час проведення розрахунку вартості необлікованої електричної енергії не враховується наявність у споживача пільг з оплати спожитої електроенергії.
Із змісту наведеного п. 3.3. Методики вбачається, що при визначення кількості днів для розрахунку вартості не облікованої електричної енергії у даній справі не може використовуватись перший абзац підпункт а), оскільки він стосується порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1. Методики, а по даній справі виявлено порушення підпункту 5 пункту 3.1. Методики.
Також, для визначення кількості днів для розрахунку вартості не облікованої електричної енергії абзац 3 підпункту а) пункту 3.3. Методики по даній справі не може бути застосований, оскільки він регламентує визначення кількості днів тільки у разі коли самовільне підключення можливо було виявити під час проведення контрольного огляду приладу обліку, а по справі за позовною заявою до ОСОБА_1 самовільне підключення виявлено під час технічної перевірки.
Крім того, не можуть бути застосовані при визначенні кількості днів для розрахунку вартості не облікованої електричної енергії по справі, яка розглядається судом підпункти в), г) пункту 3.3. Методики, оскільки підпункт в) пункту 3.3. - застосовується у випадку самовільного підключення після припинення електропостачання (даної обставини по справі немає), підпункт г) пункту 3.3. - застосовується у разі використання «штучного нуля» (також вказаної обставини по даній справі немає).
Враховуючи, що самовільне підключення здійснено до електричних мереж ПАТ «Полтаваобленерго», тому в даному випадку повинен застосовуватись підпункт б) пункту 3.3. Методики.
Як вбачається з розрахунку обсягу вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, розрахунок проведено за кількість днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявленню порушення та із застосуванням формули 2.7, визначеної Методикою.
Згідно з розрахунком обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення від 22.03.2017 року для розрахунків використана площа поперечного перерізу проводу 2,5 мм2, матеріал мідь, що є найменшим перерізом дротів, які використані при самовільному підключенні.
Згідно із п. 1.3.1. Правил улаштуванння електроустановок, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 20.06.2014 року № 469, вимоги цієї глави поширюються на вибір перерізів електричних провідників (неізольовані та ізольовані проводи, кабелі та шини) за нагрівом. Якщо переріз провідника, визначений за цих вимог, виявився меншим від перерізу, який вимагають інші умови (термічна і електродинамічна стійкість за струмів КЗ, втрати та відхилення напруги, механічна міцність, захист від перевантаження), то треба приймати найбільший переріз, який вимагають ці умови. Додаткові вимоги щодо вибору і застосування електричних провідників наведено у главах 2.1-2.5, 4.1-4.2, 6.1-6.3 цих Правил. 1.3.1. Вимоги цієї глави поширюються на вибір перерізів електричних провідників (неізольовані та ізольовані проводи, кабелі та шини) за нагрівом. Якщо переріз провідника, визначений за цих вимог, виявився меншим від перерізу, який вимагають інші умови (термічна і електродинамічна стійкість за струмів КЗ, втрати та відхилення напруги, механічна міцність, захист від перевантаження), то треба приймати найбільший переріз, який вимагають ці умови. Додаткові вимоги шодо вибору і застосування електричних провідників наведено у главах 2.1-2.5, 4.1-4.2, 6.1-6.3 цих Правил.
Глава 2 «Передавання електроенергії» (глави 2.1-2.2. ПУЕ-86 (шосте видання, перероблене та доповнене) Міністерство енергетики і електрифікації СРСР, 1986 року; глави 2 .3 -2 .5., затверджені наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 22 серпня 2014 року № 596), поширюється на електропроводку силових, освітлювальних і вторинних кіл напругою до 1 кВ змінного і постійного струму, які виконуються всередині будівель і споруд, на зовнішніх їх стінах, територіях підприємств, установ, мікрорайонів, дворів, присадибних ділянок, на будівельних майданчиках із застосуванням ізольованих установлювальних проводів усіх перерізів, а також неброньованих силових кабелів з гумовою або пластмасовою ізоляцією в металевій, гумовій або пластмасовій оболонці з перерізом фазних жил до 16 мм2 (за перерізу понад 16 мм2 - див. гл. 2.3).
Пункт 2.1.2 розділу 2 Правил передбачає, що електропроводкою називається сукупність проводів і кабелів з кріпленнями, які належать до них, підтримувальними захисними конструкціями та деталями, установленими відповідно до цих Правил.
Згідно із п. 2.1.4. розділу 2 Правил електропроводки поділяються на такі види:
1. Відкрита електропроводка - прокладена по поверхні стін, стель, по формах та інших будівельних елементах будівель і споруд, по опорах тощо.
2. Прихована електропроводка - прокладена всередині конструктивних елементів будівель і споруд (у стінах, підлогах, фундаментах, перекриттях), а також по перекриттях у підготовці підлоги, безпосередньо під знімною підлогою тощо.
Пункт 2.1.13. розділу 2 Правил визначає, що допустимі тривалі струми на проводи і кабелі електропроводки мають прийматися згідно з гл. 1.3 з урахуванням температури навколишнього середовища і способу прокладання.
2.1.14. Перерізи струмопровідних жил проводів і кабелів електропроводки мають бути не меншими наведених у табл. 2.1.1.
Враховуючи, що по даній справі самовільне підключення здійснено відкритою проводкою до відгалуження повітряної лінії, положення глави 1.3. розділу 1 Правил улаштування електроустановок до електропроводок застосовується з урахувань вимог глави 2.1 розділу 2 вказаних Правил.
У таблиці 2.1.1., приведеній в главі 2.1. розділу 2 Правил улаштування електроустановок, визначено найменші перерізи струмопровідних жил проводів і кабелів в електропроводках. Згідно із даними вказаної таблиці незахищені ізольовані проводи в зовнішніх електропроводках: по стінах, конструкціях або опорах на ізоляторах повинні бути не менші в перерізі - мідь - 2,5 мм2, алюміній - 4мм2.
Отже, Правилами улаштування електроустановок встановлено мінімальний переріз дроту, який відгалужується від повітряної лінії, та є більший за мінімальний переріз визначений у таблицях 1.3.4. - 1.3.8., приведених у главі 1.3. розділу 2 Правил улаштування електроустановок.
Як вбачається з розрахунку вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, від 22.03.2017 року для розрахунку взяті дані мідного проводу з перерізом 2,5 мм2, тобто взяті дані дроту з найменшими перерізом та пропускною здатністю (таблиці 1.3.6. - 1.3.7. глави 1.3. розділу 1 Правил улаштування електроустановок).
Отже, розрахунок обсягу вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення відповідачем ОСОБА_1 згідно Правил користування електричною енергією для населення проведено правильно, тому в рахунок відшкодування збитків, заподіяних самовільним підключенням до електричної мережі з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Полтаваобленерго» повинно бути стягнуто 14 974 грн. 50 коп., а відтак позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.
Судові витрати, а саме сплачений позивачем при подачі позову судовий збір, згідно ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
На підставі наведеного, керуючись ст. 22 ЦК України, ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», ст.ст. 4, 12,13,141 206, 264-265, 279, 280- 283 ЦПК України , суд, -
В И Р І Ш И В:
Позов Публічного акціонерного товариства «Полтаваобленерго» в особі Полтавської філії міських електромереж ПАТ «Полтаваобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Полтавської філії міських електромереж ПАТ «Полтаваобленерго» вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією для населення в сумі 14 974 грн. 50 коп.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Полтава обленерго» судовий збір у сумі 1762,00 грн..
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавськоого апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Полтави протягом тридцяти днів з дня його проголошення
Суддя Ленінського районного суду м. ПолтавиОСОБА_2