Справа № 638/4018/16-ц
Провадження № 2-з/638/156/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2019 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Аркатової К.В.,

секретаря Соколенко Ю.О.,

за участю представника позивача - адвоката ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача адвоката ОСОБА_3

третьої особи ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Харкові у приміщенні суду клопотання представника позивача про витребування доказів по цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_4 про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дзержинського районного суду м.Харкова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_4 про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

07 грудня 2018 року представником позивача подано клопотання про витребування з 10-ої Харківської Державної нотаріальної контори ГТУЮ у Харківській області копію спадкової справи №488/2015; інформацію чи звертався ОСОБА_5 до 10-ої Харківської Державної нотаріальної контори з будь-якими заявами у період з 17.03.2015 року по 17.09.2015 року.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що обставини, які входять до предмету доказування у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів наявних у спадковій справі, позивач самостійно не може отримати зазначену вище інформацію, яка є необхідною для всебічного та об'єктивного розгляду справи.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, оглянувши матеріали справи, клопотання про витребування доказів, прийшов до наступного.

Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Частиною 2 статті 83 ЦПК України встановлено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

В пункті 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 5 Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду зазначено, що відповідно до статті 131 ЦПК (1618-15) суди мають установлювати строк на подання доказів з урахуванням часу, необхідного для їх подання, про що зазначається в ухвалі попереднього судового засідання. Крім того, суд повинен роз'яснити сторонам наслідки неподання доказів: докази, подані з порушенням установленого строку, не приймаються, якщо сторона не доведе, що їх подано несвоєчасно з поважних причин. Неподання чи несвоєчасне подання доказів без поважних причин, що направлено на затягування процесу, може бути розцінено судом як зловживання процесуальними правами, що має бути мотивовано в судовому рішенні.

Провадження по справі відкрито 21.04.2016 року та сторонам роз'яснено обов'язок подати усі наявні у них докази до початку розгляду справи по суті.

Ухвалою суду від 06.03.2017 року вищевказана справа прийнята до провадження судді Аркатової К.В. та у судовому засіданні від 02.04.2018 року сторонам роз'яснено їх права та обов'язки, з'ясовано про наявність клопотань. Суд перейшов до стадії надання пояснень учасниками справи, що відповідно до параграфу 3 глави 6 ЦПК України є стадією розгляду справи по суті, а саме: дослідження доказів.

Згідно ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Стаття 6 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Враховуючи вищевикладене, зокрема дату відкриття провадження по справі, стадію розгляду та відсутність обґрунтованої неможливості подання позивачем або його представником клопотання про витребування доказів у встановлений строк, суд приходить до висновку про залишення клопотання без задоволення.

Керуючись ст.ст. 12,13,44,76,83, 84 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача про витребування доказів по цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_4 про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий