РІШЕННЯ

( заочне)

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопала 2019

м.Харків

Справа № 639/4556/19

провадження 2/639/1646/19

Жовтневий районний суд м.Харкова

у складі: головуючого - судді Єрмоленко В.Б.

за участю секретаря- Міжиріцької А.В.

учасники справи:

представник позивача- ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , яка діє в інтересах недієздатного ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 , яка діє в інтересах недієздатного ОСОБА_3 , звернулась до суду з позовом до ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/4 частину двокімнатної квартири АДРЕСА_1 .

Свої вимоги позивач обгрунтовує тим, що після смерті матері ОСОБА_5 відкрилась спадщина на належну їй на підставі свідоцтва про право власності на житло від 10.09.2001 р. 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , де вона була зареєстрована та проживала та 1/6 частину квартири, що ОСОБА_5 успадкувала після смерті дочки ОСОБА_6 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_2 , але свідоцтво про право на спадщину за життя не отримала.

Позивач зазначає, що заочним рішенням Жовтневого районного суду м.Харкова від 29.11.2017 р. визначено ОСОБА_3 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої матері.На виконання рішення суду відповідна заява у передбачений строк подана до приватного нотаріуса Тарасової Ю.П., але у видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено у зв`язку з тим, що не подані документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії, а саме свідоцтво про право власності спадкодавця на частину квартири.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не сповістив, правом на подачу відзиву на позов не скористався.

При одночасному існуванні умов, передбачених ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд ухвалює заочне рішення.

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, приходить до наступного.

Квартира АДРЕСА_1 належала ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Головного управління комунального майна та приватизації виконавчого комітету Харківської міської ради 10.09.2001 р. № 4939 ( а.с. 5).

Довідкою з місця проживання про склад сім`ї та прописку, складеною дільницею № 42 КП «Жилкомсервіс» підтверджено, що в двокімнатній квартирі АДРЕСА_1 були зареєстровані та проживали ОСОБА_8 , її дочка ОСОБА_6 , онук ОСОБА_7 і були зняти з реєстрації ОСОБА_8 -10.04.2015 р., ОСОБА_6 -10.10.2012 р., ОСОБА_7 -23.06.2016 р.( у зв`язку зі смертю а.с. 6).

Як випливає з копії актового запису про смерть № 13343 від 10.10.2012 р. ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ( а.с. 33-34).

Згідно інформаційної довідки приватного нотраіуса Харківського міського нотаріального округу Тарасової Ю.П. від 12.05.2018 р. № 191/01-16, після смерті ОСОБА_6 , яка на день смерті проживала в кв. АДРЕСА_1 , із заявою про прийняття спадщини звернувся син ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ( а.с. 42-44).

Відповідно до положень ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за його життя і народжені після його смерті, той з подружжя, що його пережив, і батьки.

Частини 3, 5 ст. 1268 ЦК України передбачають, що спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу її відкриття.

Спадкоємцями за законом першої черги у рівних частках (по 1/6 частині кожному) відповідно до положень ст. 1261 ЦК України стали син спадкодавця ОСОБА_7 та матір померлої ОСОБА_6 - ОСОБА_5 , які вважаються такими, що прийняли спадщину у відповідності до вимог ч. 3 ст. 1268 ЦК України, оскільки на час відкриття спадщини фактично проживали і були зареєстровані за тією ж адресою, що і спадкодавець, і не заявляли про відмову від спадщини.

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_5 , що підтверджується повторним свідоцтвом серії НОМЕР_1 , виданим 07.09.2016 р. Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції на підставі актового запису № 5884 від 09.04.2015 р. ( а.с. 4).

Після його смерті відкрилася спадщина на 1/2 частину спірної квартири, яка складається з 1/3 частини, що належала їй відповідно до свідоцтва про право власності на житло і 1/6 частини, яку вона успадкувала після смерті дочки, але свідоцтво про право власності в порядку спадкування за життя не отримала.

Спадкоємцями першої черги після ОСОБА_5 є її син ОСОБА_3 , а також за правом представлення згідно ч.1 ст. 1266 ЦК України внук ОСОБА_7 , оскільки він спадкував ту частку спадщини, яка належала б за законом його матері ОСОБА_6 , якби вона була живою на час відкриття спадщини.

Спадкова справа № 12/2015 щодо померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . заведена за заявою про прийняття спадщини, яку подав онук спадкодавця ОСОБА_7 , а також за заявою ОСОБА_2 , яка діє як законний представник від імені та в інтересах недієздатного ОСОБА_3 -сина спадкодавця (а.с. 44).

Заочним рішенням Жовтневого районного суду м.Харкова від 29.11.2017 р. визначено недієздатному ОСОБА_3 , в інтересах якого діє опікун ОСОБА_2 , додатковий строк протягом трьох місяців з дня набрання рішення законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після померлої його матері ОСОБА_5 ( а.с. 24-27).

У визначений судом строк, ОСОБА_2 26.02.2018 р. подала від імені недієздатного ОСОБА_3 заяву та просила видати свідоцтво про право на спадщину на 1/6 частку квартири. Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Тарасовою Ю.П. відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з тим, що не були подані документи для вчинення нотаріальної дії, а саме документ, що підтверджує право власності ОСОБА_5 на вищевказану частку квартири ( а.с. 28-29).

Як випливає з довідки КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради від 29.03.2018 № 3942/04-08, реєстрація квартири АДРЕСА_1 станом на 31.12.2012 р. проведена КП «Харківське міськБТІ» і зареєстрована на праві спільної сумісної власності за ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 21.12.2017 підготовлено висновок щодо можливості видачі дублікату свідоцтва про право власності від 10.09.2001 р.Рішенням 1 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 20.11.2015 № 12/15 «Про перейменування об`єктів топоніміки міста Харкова», АДРЕСА_4 ( а.с. 11).

Приймаючи до уваги, що спадщину після смерті ОСОБА_2 прийняв ОСОБА_7 і ОСОБА_3 , кожному з них належить по ј частини спадкового майна.

Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно із частиною першою, другою пункту першого статті 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, і способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (стаття 392 ЦК України).

Аналогічне зазначено у п. 37 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав».

Виходячи зі змісту вищенаведених норм права, потреба у такому способі захисту права власності виникає тоді, коли наявність суб'єктивного права власника не затверджена відповідними доказами, підлягає сумніву, не визнається іншими особами або ними оспорюється.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Спадкоємець має право звернутися із заявою про державну реєстрацію переходу права власності до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, після прийняття спадщини в порядку, передбаченому законом. Якщо право власності спадкодавця не було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, правовстановлюючими є документи, що підтверджують підставу для переходу права власності в порядку правонаступництва, а також документи спадкодавця, що підтверджують виникнення у нього права власності на нерухоме майно.

За вимогами п. 9 ч.1 ст. 27 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно" державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі рішення суду, що набрало законної сили, щодо права власності та інших речових прав на нерухоме майно.

З огляду на встановлені обставини суд вважає, що позовні вимоги знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, є обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 19, 81, 89, 264, 265, 280-282 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_2 , яка діє в інтересах недієздатного ОСОБА_3 до ОСОБА_4 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_3 ,в інтересах якого діє опікун ОСОБА_2 , право власності на ј частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з складання повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошеня.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони: Позивач- ОСОБА_3 ( паспорт НОМЕР_2 , прож. АДРЕСА_3 ).

Відповідач- ОСОБА_4 ( АДРЕСА_4 , прож АДРЕСА_6

Повне судове рішення складено 18.11.2019.

СУДДЯ -