Справа № 548/157/19
Провадження №2/548/243/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.03.2019 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області

в складі: головуючого судді Миркушіної Н.С.,

за участю секретаря судового засідання Ващенко М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хорол цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом та його поділу між спадкоємцями,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Хорольського районного суду з вищевказаним позовом.

Позовні вимоги мотивував тим, що він та відповідач є спадкоємцями за законом померлого 30.01.2008 року ОСОБА_3. Зазначає, що після смерті останнього відкрилася спадщина на його спадкове майно, тобто на земельну ділянку площею 2, 18 га, цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства, що розташована на території Трубайцівської сільської ради Хорольського району Полтавської області. Вказує, що він та відповідач є єдиними спадкоємцями за законом, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3, проте оформити свої спадкові права на вказане майно не мають можливості, оскільки відсутній оригінал документу, що посвідчував право власності померлого на зазначене спадкове майно та у них виник спір стосовного його поділу. В звязку з чим просить суд визнати за позивачем право власності на вказану земельну ділянку у порядку спадкування за законом та стягнути з нього на користь відповідача половину вартості даного майна.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявився, в позовній заяві прохав розглянути справу за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, подав письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав та вказав, що отримав від позивача половину вартості спадкового майна.

У зв'язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, від яких надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає положенням ч. 3 ст. 211 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється,що відповідає положенням ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд врахувавши позицію сторін, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено та не заперечувалося сторонами по справі, що вони є синами ОСОБА_3, що доводиться копією свідоцтва про народження Серія II-КЧ № 316323 та копією свідоцтва про народження Серія І-КЕ№ 313693.

30.01.2008 року батько сторін ОСОБА_3 помер в м. Хорол Полтавської області, що підтверджується копією свідоцтва про його смерть ОСОБА_4 І -КЕ № 090995.

Після смерті 30.01.2008 року ОСОБА_3 відкрилась спадщина на його спадкове майно, тобто земельну ділянку площею 2, 18 га, цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства, що розташована на території Трубайцівської сільської ради Хорольського району Полтавської області, кадастровий номер: НОМЕР_1 :00: 003: 0055, що доводиться копією Державного акту на право власності на земельну ділянку Серія ПЛ № 156289, яку він успадкував після смерті 10 лютого 2007 року свого батька ОСОБА_5 на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого 05 грудня 2007 року державним нотаріусом Хорольської держнотконтори ОСОБА_6 зареєстрованого в реєстрі за № 2786.

З довідки виконкому Хорольської міської ради Полтавської області від 14.01.2019 року за № 08 слідує, що померлий ОСОБА_3 був зареєстрований станом на 30.01.2008 року за адресою: м. Хорол Полтавської області, провулок Фруктовий, 10 кв. З разом з ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2

З повідомлення Хорольської державної нотаріальної контори від 17.01.2019 року № 57/ 02-14 вбачається, що 11.03.2008 року у цій нотаріальній конторі було відкрито спадкову справу № 133 /2008 до майна ОСОБА_3 на підставі заяв про прийняття спадщини, поданих синами спадкодавця ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та на підставі заяв про відмову від прийняття спадщини, поданих матір»ю спадкодавця - ОСОБА_8 та дружиною спадкодавця - ОСОБА_7. Інших заяв про прийняття спадщини чи про відмову від прийняття спадщини у спадковій справі немає. Заповітів спадкодавець ОСОБА_3 не складав.

Таким чином, спадкоємцями першої черги за законом в рівних частках (по 1/2 частці кожен) є діти спадкодавця ОСОБА_1 та ОСОБА_2. Із представлених документів слідує, що 05.12.2007 року ОСОБА_3 отримав у Хорольській державній нотаріальній конторі Свідоцтво про право на спадщину за законом за реєстровим № 2786 по спадковій справі № 194/2007, відкритій до майна ОСОБА_5, дата смерті 10.02.2007 року, на земельну ділянку площею 2, 18 га, що розташована на території Трубайцівської сільської ради Хорольського району Полтавської області, з цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства, за життя спадкодавець не оформив своє право власності на земельну ділянку відповідно до вимог ст.ст. 125,126 Земельного кодексу України та не отримав державного акту про право власності на земельну ділянку, що пройшов державну реєстрацію. Виходячи з вище встановленого сторонами не подано документів, оформлених відповідно до вимог законодавства, які б підтверджували право власності спадкодавця на вищевказану земельну ділянку, тому їм роз»яснено нотаріусом необхідність звернутись до суду з відповідною заявою.

Належність спадкового майна спадкодавцю доводиться свідоцтвом про право на спадщину за законом за реєстровим № 2786 по спадковій справі № 194 від 15.12.2007 року та повідомленням Хорольської державної нотаріальної контори від 17.01.2019 року № 57/ 02-14.

Визначаючи норми матеріального права, що підлягають застосуванню та надаючи правову кваліфікацію фактично розглядуваним у справі правовідносинам, суд виходить з того, що до спадкових відносин підлягають застосуванню правила книги шостої Цивільного кодексу України.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належати спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.1 ст.1220 ЦК України внаслідок смерті особи відкривається її спадщина.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи (ч.2 ст.1220 ЦК України).

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Як встановлено судом, згідно ст.1261 Цивільного кодексу України сторони, є спадкоємцем першої черги після померлого ОСОБА_3 зазаконом, тому мають право на його спадкове майно в порядку спадкування.

Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, тому сторони як спадкоємці першоїчерги померлого ОСОБА_3 за законом мають право на вказане спадкове майно.

Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно із ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

В той же час судом встановлено, що між позивачем та відповідачем виник спір стосовно розподілу вказаного спадкового майна, тому позивач звернувся до суду з даним позовом.

Але на час розгляду справи позивачем сплачено відповідачу грошову компенсацію вартості Ѕ його частини в сумі 44 129, 83 гривень, що підтверджується відповідною розпискою.

Даний факт підтверджуєтьсяся відповідачем по справі ОСОБА_2, так як він повністю визнав позов, подавши до суду відповідну заяву та вказав у ній що отримав відповідну компенсацію.

Тому оскільки ОСОБА_1 в досудовому порядку відшкодувала ОСОБА_2, різницю вартості належного йому майна в сумі 44 129, 83 гривень, то його позовна вимога про стягнення з нього на користь відповідача різниці вартості належного йому майна є безпідставною і як наслідок задоволенню не підлягає.

Отже, з огляду на наведене, беручи до уваги неможливість оформлення спадкових прав у встановленому законом порядку, враховуючи визнання відповідачем позову, що не суперечить закону, не порушує законних прав чи інтересів інших осіб, суд вважає, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом та його поділу між спадкоємцями слід частково задовольнити.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 16, 328, 392, 1218, 1220, 1222, 1261, 1268, 1269, 1270ЦК України, ст.ст. 1-18, 76-81, 141, 209-241, 259, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом та його поділу між спадкоємцямизадовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний номер: НОМЕР_2, в порядку спадкування за законом майна померлого 30 січня 2008 року ОСОБА_3 право власності на земельну ділянку площею 2, 18 га, цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства, що розташована на території Трубайцівської сільської ради Хорольського району Полтавської області, кадастровий номер: НОМЕР_1 :00: 003: 0055, що доводиться копією Державного акту на право власності на земельну ділянку Серія ПЛ № 156289, яку він успадкував після смерті 10 лютого 2007 року свого батька ОСОБА_5 на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого 05 грудня 2007 року державним нотаріусом Хорольської держнотконтори ОСОБА_6 зареєстрованого в реєстрі за № 2786.

В іншій частині позовних вимог відмовити за безпідставністю.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Полтавської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп.15.5 п.15розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України,до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Хорольський районний суд Полтавської області.

Повний текст судового рішення складений 06.03.2019 року.

Суддя Н.С.Миркушіна