Справа № 712/6737/19
Провадження № 2/712/1770/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 листопада 2019 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

Головуючого судді - Токової С.Є.

при секретарі - Могила І.С.

з участю представника позивача - ОСОБА_2

представників відповідача - Ольмезова В.А., Косимчук В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної акціонерної компанії «Хліб України» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з даним позовом в якому просив стягнути з відповідача на його користь середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 06.04.2018 року по дату остаточного розрахунку - 23.04.2019 року.

В обгрунтування позову зазначав, що рішенням Соснівського районного суду міста Черкаси від 27.04.2017 року за його позовом до ДАК «Хліб України» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, відшкодування витрат, пов`язаних з відрядженням та моральної шкоди позовні вимоги були задоволені частково та стягнуто на його користь середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні 120 699,12 грн., відшкодування витрат, пов`язаних з відрядженням в сумі 10 000 грн., моральну шкоду в сумі 2000 грн., а всього 132 699,12 грн. Вказане рішення суду набрало законної сили. Проте, відповідач здійснив повний розрахунок з позивачем лише 23.04.2019 року. У зв`язку з чим затримка в остаточному розрахунку з позивачем склала 262 дні, а визначена сума коштів, яка підлягає до стягнення - 170017 грн. 04 коп.

Ухвалою Соснівського районного суду міста Черкаси від 27 травня 2019 року відкрито провадження у даній цивільній справі.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача позов не визнав, з тих підстав, що розрахунок при звільненні з ОСОБА_1 був проведений своєчасно, а витрати на відрядження не відносяться до фонду оплати праці.

У своєму клопотанні від 05.06.2019 року представник відповідача просив суд закрити провадження у справі з тих підстав, що ухвалою Господарського суду м. Києва від 27.12.2018 року за заявою фірми « Ф.И. Ельснеруд Ко» про банкрутство Державної акціонерної компанії «Хліб України», введено процедуру розпорядження майном, а 24 січня 2019 року в офіційному друкованому виданні «Голос України» № 15 (7021) з метою виявлення всіх кредиторів і можливих санаторів боржника відповідача було опубліковано оголошення про порушення справи про банкрутство. Враховуючи, що позивачем заявлено вимоги до відповідача стосовно якого порушено справу про банкрутство, даний спір підвідомчий господарському суду і не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

В судовому засіданні представники відповідача клопотання про закриття провадження у справі підтримали.

Представник позивача проти вказаного клопотання заперечував з посиланням на необізнаність із судовими рішеннями про оголошення відповідача банкрутом.

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про закриття провадження у справі з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, позивач звернувся з даним позовом посилаючись на порушення його трудових прав, а саме несвоєчасного розрахунку при звільненні у зв`язку з чим просив стягнути середній заробіток за час такого розрахунку відповідно до ст. 117 КЗпП України.

Відповідно до ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій , якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді й переданий на його розгляд з такими вимогами.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність у них спору про право цивільне, а по-друге суб`єктний склад такого спору .

Під час розгляду справи встановлено, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 25 листопада 2010 року порушено провадження у справі про банкрутство ДАК «Хліб України».

24 січня 2019 року в офіційному друкованому виданні «Голос України» № 15 опубліковано оголошення про порушення справи про банкрутство ДАК « Хліб України» у якому вказано, що конкурсні кредитори за вимогами, які виникли до дня порушення справи про банкрутство. У вищевказаному оголошенні зазначено, що конкурсні кредитори за вимогами, які виникли до дня порушення провадження у справі про банкрутство, протягом 30 днів від дня опублікування в офіційному друкованому органі оголошення про порушення провадження у справі про банкрутство, зобов`язані подати до Господарського суду м. Києва письмові заяви з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують.

Під час вирішення питання щодо можливості розгляду справи в порядку цивільного судочинства необхідно керуватись завданням цивільного судочинства, передбаченими в ст. 2 ЦПК України, якими є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

При цьому суди повинні керуватись принципом правової визначеності й не допускати наявності провадження, а отже і судових рішень, ухвалених у спорі між тими ж сторонами з того ж предмета, але судами різної юрисдикції.

Умови та порядок відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом та застосування ліквідаційної процедури з метою повного або часткового задоволення вимог кредиторів на час виникнення спірних правовідносин регулювався Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (Закон № 4212-VI) .

У частині 4 ст. 10 цього Закону визначено, що суд у провадженні якого перебуває справо про банкрутство, вирішує всі майнові спори з вимогами до боржника, у тому числі спори про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених з боржником; про сплату податків, зборів (обов`язкових платежів); стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, а також визнання недійсними рішень державних органів, пов`язаних з майновими вимогами до боржника.

Справи у відповідних спорах належать до виключної підсудності того господарського суду, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство ( ч.9 ст. 16 ГПК України).

Вказане узгоджується з Правовою позицією Верховного Суду, викладеною у Постанові від 26.06.2018 року у справі № 372/3584/16-ц..

21.10.219 р., введений в дію новий Кодекс з процедур банкрутства, яким запроваджено інститут банкрутства фізичних осіб, і яким визначаються умови і порядок відновлення платоспроможності боржника-юридичної особи або визнання його банкрутом і застосування ліквідаційної процедури з метою повного або часткового задоволення вимог кредиторів, після введення в дію якого подальший розгляд справ про банкрутство здійснюється відповідно до положень КУзПБ, незалежно від дати відкриття провадження у справі про банкрутство, крім справ про банкрутство, які на день введення в дію КУзПБ перебувають на стадії санації. Провадження у них продовжується відповідно до Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом».

Таким чином , з винесенням ухвали про порушення провадження у справі про банкрутство пов`язуються певні правові наслідки: вводиться мораторій на задоволення вимог кредиторів; розгляд вимог конкурсних, забезпечених і поточних кредиторів та вирішення майнових спорів здійснюється відповідно до вказаного Кодексу виключно господарським судом у межах провадження у справі про банкрутство.

Отже, установлення юрисдикційності всіх майнових спорів господарському суду, який порушив справу про банкрутство, має на меті як усунення правової невизначеності, так і захист прав кредитора, який може реалізувати вчасно свої права й отримати задоволення своїх вимог. Таким чином, за наявності порушеної господарським судом справи про банкрутство відповідача ДАК «Хліб України» цивільна справа за позовом ОСОБА_1 про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні підлягає до закриття, як така, що не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (п.6 ч.1 ст. 255 ЦПК ).

На підставі викладеного, керуючись п.6 ч.1 ст.255, 258, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до Державної акціонерної компанії «Хліб України» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні- закрити.

Роз`яснити, що розгляд справи відноситься до юрисдикції господарських судів.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу (п.15 Розділу ХII «Перехідні положення» ЦПК України).

Повний текст ухвали суду складено 18 листопада 2019 року.

ГОЛОВУЮЧИЙ :