№2/200/4448/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«25» лютого 2019 року Бабушкінський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Томаш В.І.,

при секретарі Башмакової В.В.,

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до територіальної громади в особі Дніпровської міської ради, третя особа: сьома дніпровська державна нотаріальна контора «про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини»,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку терміном два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4, який помер 23.01.2018 року.

Представник позивача в судовому засіданні заявлені вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд задовольнити позовні вимоги, посилаючись на те, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини дійсно були поважні.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, просив суд ухвалити рішення у відповідності до вимог чинного законодавства України.

Дослідивши матеріали справи, належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи, заслухавши учасників судового процесу, суд дійшов висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом, позивач є сином ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. 23 січня 2018 року ОСОБА_4 помер, про що видано свідоцтво про смерть ОСОБА_5 районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області серії І-КИ № 814255.

Постановою Сьомої Дніпровської державної нотаріальної контори від 19 вересня 2018 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після померлого 23.01.2018 року ОСОБА_4 у зв'язку з тим, що ним пропущений строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ст.1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до вимог ст.1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ст.1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом також встановлено, що позивач пропустив визначений законом строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, а саме: він своєчасно у визначений законом строк звернувся до приватного нотаріусу Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_6 із відповідною заявою для отримання спадщини, однак під час розгляду зазначеної заяви, приватним нотаріусом було виявлено, що справа вже відкрита у Сьомій дніпровській державній нотаріальній конторі, та заява позивача підлягає передачі на розгляд до Сьомої Дніпровської державної нотаріальної контори. Строк подання заяви позивачем було пропущено внаслідок несвоєчасної передачі його заяви на розгляд до Сьомої Дніпровської державної нотаріальної контори.

Відповідно до вимог ст.1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визнати йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі "Ілхан проти Туреччини" від 27.06.2000 р., при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

Суд дає критичну оцінку доводам відповідача, висловлені ним в судовому засіданні щодо невизнання позовних вимог позивача, оскільки вони є цілком голослівними, безпідставними та нічим не підтвердженими і спростовуються стабільними поясненнями представника позивача, наданими ним письмовими доказами, матеріалами справи в їх сукупності.

Враховуючи викладене, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 76 ЦПК України докази в їх сукупності, зважаючи на те, що позивач є спадкоємцем померлого за законом, пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд вважає за необхідне продовжити позивачу строк у два місяці з дня набрання рішенням чинності для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, померлого 23.01.2018 року.

Керуючись ст. ст. 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст. ст. 12, 13, 76, 81, 259 263 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_3 до територіальної громади в особі Дніпровської міської ради, третя особа: сьома дніпровська державна нотаріальна контора «про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини» задовольнити.

Визнати, що строк для подачі заяви в нотаріальну контору для прийняття спадщини після смерті громадянина України ОСОБА_4, померлого 23 січня 2018 року ОСОБА_3 пропущений з поважних причин.

Встановити ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк для подачі заяви в Сьому дніпровську державну нотаріальну контору для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, померлого 23 січня 2018 року на два місяця з дня набрання законної сили рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Повний текст рішення виготовлено 04.03.2019 р.

Суддя Бабушкінського

районного суду ОСОБА_7