Справа №305/1320/19
Провадження по справі 2/305/569/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.11.2019 року. Рахівський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого - судді Тулик І. І.

з участю секретаря судового засідання Шемота М.І.

розглянувши у підготовчому засіданні в м. Рахів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Рахівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області про встановлення факту належності особі правовстановлюючих документів та стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , Рахівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області про встановлення факту належності особі правовстановлюючих документів та стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

Ухвалою суду від 30 липня 2019 року відкрито провадження у справі, ухвалено провести розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 30 серпня 2019 року.

На вказаний день та час сторони не з"явилися.

Підготовче засідання було відкладено на 11 листопада 2019 року, сторони на вказаний день та час повторно не з"явилися.

Враховуючи наведені обставини, суд приходить до такого висновку.

Згідно ч. 1 ст. 77 ЦПК України особа, яка бере участь у справі зобов"язана повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Аналогічне положення закріплено у ч. 1 ст. 131 ЦПК України .

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п. 4 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місце знаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

У відповідності до п.п. 99, 102 постанови Кабінету Міністрів від 05.03.2009 року № 270 «Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку» (далі Правила) в об`єкті поштового зв`язку вручаються рекомендовані поштові відправлення, рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, не вручені адресатам під час доставки додому. У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного рекомендованого повідомлення про вручення поштових відправлень.

Враховуючи наведені обставини дана поведінка позивача свідчить про небажання судового розгляду справи по суті.

Неявка в суд позивача, носить систематичний характер, а тому суд розцінює такі дії позивача, у втраті зацікавленості в кінцевому результаті і переслідуванні мети - максимально сприяти у розгляді справи.

Внаслідок таких дій, суд позбавлений змоги належним чином розглянути справу по суті у визначений законодавством України процесуальний строк.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справи є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У відповідності до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач, повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи у його відсутності.

Таким чином, враховуючи, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явилася у судове засідання, заяву про розгляд справи у її відсутності не надала, тому суд приходить до висновку, що даний позов слід залишити без розгляду.

Залишення заяви без розгляду не є остаточною ознакою припинення провадження, тому сторона вправі звернутися в суд з тотожнім позовом в майбутньому.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, отже встановлення яких небудь привілеїв для позивача є в свою чергу обмеженням прав для відповідача на справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд справи.

Судова практика свідчить, що судами України активно застосовуються норми ст. ст. 223 ч. 3, 257 ч. 1 ЦПК України.

Отже підсумовуючи наведене, суд вважає, що розгляд справи по суті - без позивача чи його представника не надавши суду письмову згоду на це є неможливим, заяв про розгляд справи у відсутності позивача до суду не надходило., сам позивач жодного разу не з"являлася до суду в судові засідання, що дає суду підстави вважати, про втрату інтересу до даної справи.

Наданими суду доказами поверненням судових повісток Рахівського відділення зв`язку слідує, що позивач ОСОБА_1 судові повістки не забирає, що свідчить про її явне небажання з`являтися в судові засідання, зловживаючи своїм правом, таким чином позивач фактично проявила неповагу до суду та інших учасників процесу.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.257 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Рахівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області про встановлення факту належності особі правовстановлюючих документів та стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, залишити без розгляду.

Після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Суддя: Тулик І.І.