Справа № 331/3343/19
Провадження № 2/331/1490/2019
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2019 року м. Запоріжжя

Жовтневий районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Гнатик Г.В., за участю секретаря судового засідання Дорофєєвої М.А., представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача Ременюк Т.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду у м. Запоріжжі заяву Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до АТ «Укрсоцбанк», Державного реєстратора Виконавчого комітету Гуляйпільської міської ради Зінченко Юрія Олексійовича про скасування реєстрації права власності та поновлення реєстрації права власності, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться вищезазначена цивільна справа.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 01 серпня 2019 року вжито заходи забезпечення позову у вигляді арешту на нежитлове приміщення, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 АДРЕСА_2 .42.

29 серпня 2019 року до суду надійшла письмова заява від представника відповідача АТ «Укрсоцбанк» про застосування зустрічного забезпечення позову, у якому відповідач просить застосувати зустрічне забезпечення у вигляді внесення позивачкою ОСОБА_2 на депозитний рахунок суду 50 000 гривень.

30 серпня 2019 року від представника відповідача АТ «Укрсоцбанк» до суду надійшло уточнення до заяви про зустрічне забезпечення, у якому відповідач просить застосувати зустрічне забезпечення у вигляді внесення позивачкою ОСОБА_2 на депозитний рахунок суду 120 000 гривень.

Заяву обґрунтовує наступним. Спірні правовідносини виникли у зв`язку з тим, що банк скористався правом та задовольнив свої вимоги кредитора/іпотекодерждателя в рахунок погашення заборгованості по Кредитному договору в позасудовому порядку через звернення стягнення на предмет іпотеки, через набуття на нього права власності. Банк зацікавлений в тому, щоб надати дане приміщення в оренду і отримати з цього прибуток, однак у зв`язку із накладенням арешту на нерухоме майно, фактично позбавлений можливості розпоряджатися ним. Додатково зазначають, що коливання курсу та знецінення нерухомості призводить до збитків Банку. Крім того зазначає, банк веде переговори, щодо надання в оренду зазначеного вище нежитлового приміщення, розмір щомісячної орендної плати складає 10000 грн. проте у зв`язку з накладенням арешту на нерухоме майно власник фактчино позбавлений можливості розпоряджатись своїм майном (передати в оренду майно що йому належить за актом приймання-передачі), а відтак упущена вигода, з урахуванням середнього строку розгляду справи в судах та складає 120 000грн. Тому, з урахуванням вищевикладених обставин, відповідач вважає, що достатнім буде зустрічне забезпечення позову в розмірі 120 000 гривень.

Представник відповідача АТ «Укрсроцбанк» підтримав клопотання про зустрічне забезпечення позову з підстав зазначених у клопотанні, додатково пояснив що на сьогоднішній день позивачем надається в оренду предмет забезпечення позову третім особам, що також перешкоджає їм реалізувати свої права. Однак на підтвердження зазначеного доказів не надав.

Представник позивача проти задоволення клопотання заперечував, вважає його не обґрунтованим та просив відмовити у його задоволені, пояснивши суду, забезпечення позову жодним чином не перешкоджає розпоряджатись відповідачу, майно, крім можливості реалізувати його, вважає посилання відповідача на упущену вигоду, за договором оренди, не може бути прийнято до уваги, оскільки ні що не перешкоджає його реалізувати. Щодо обов`язку суду відповідно до ч.3 ст. 154 ЦК України застосувати зустрічне забезпечення, то в даному випадку позивач має зареєстроване місце проживання на території України, що підтверджується доданою до позовної заяви копією паспорту. У разі відмови у задоволені позову майно що є предметом забезпечення позову залишиться у власності банку. Також представником відповідача не надано суду доказів докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Крім того ухвалою Запорізького Апеляційного суду, вже переглядалась ухвала суду про забезпечення позову та підтверджено доцільність його застосування.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши клопотання та додані до нього документи, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

У пункті 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року, який є узагальненням судової практики, що склалась при розгляді справ цієї категорії в Державі, зазначено, що при вирішенні питання про забезпечення позову суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Зазначений підхід, на думку суду, має бути застосований і при розгляді питання про застосування зустрічного забезпечення позову.

Відповідно до вимог ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

З аналізу наведеної норми слідує, що критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. При вирішенні питання про застосування зустрічного забезпечення позову з`ясуванню підлягає можливість завдання збитків особі, яка не повинна бути абстрактною і має бути ретельно досліджена судом з урахуванням існування обставин на час розгляду справи, що підтверджені належними та достатніми доказами, які б давали суду підставу обґрунтовано стверджувати про таку можливість з урахуванням заходів забезпечення позову. Застосування судом зустрічного забезпечення має на меті урівноважити інтереси сторін при вжитті заходів забезпечення позовних вимог. В той же час представником АТ «Укрсоцбанк» не обґрунтовано того, що АТ "Укрсоцбанк" понесе реальні збитки внаслідок застосованого ухвалою забезпечення позову, саме на 120000,00 грн.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 154 ЦПК України, розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи та має бути співмірним із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Згідно із вимогами ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. На підставі ч.ч. 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Вирішуючи питання про можливість застосування зустрічного забезпечення суд виходить з існування визначених частиною 3 статті 154 ЦПК України обставин, за наявності яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення. Так, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідач - АТ «Укрсоцбанк» у заяві про зустрічне забезпечення позову посилається на наявність обох підстав, передбачених п. 1 ч. 3 ст. 154 ЦПК України, необхідних для обов`язкового вжиття судом зустрічного забезпечення позову, тобто, фактично стверджує, що позивачка не має зареєстрованого місця проживання на території України, однак даний факт спростовується наявною у матеріалах справи копією паспорту позивача (а.с.7). На підтвердження цього факту, оскільки доказування не може ґрунтуватись на припущенні, банк мав надати відповідні докази, однак цієї вимоги закону банком не дотримано та ґрунтується на його припущеннях.

Крім цього, зустрічне забезпечення позову застосовується в тому випадку, коли є можливим спричинення збитків відповідачу вжитими заходами забезпечення позову.

Оскільки судом вжито заходи забезпечення позову виключно у вигляді арешту на нежитлове приміщення, розташоване за адресою: АДРЕСА_3 , жодним чином не перешкоджає банку реалізувати його право на передачу в оренду майна відповідно до договору оренди, а посилання представника АТ «Укрсоцбанк» на те що позивачем передано в оренду зазначене вище нежитлове приміщення третім особам, жодними доказами не підтверджено, тому суд приходить до висновку, що твердження заявника про можливе спричинення збитків також є лише припущенням. Сам тільки факт заборони вчиняти будь-які дії щодо відчуження нежитлового приміщення не може свідчити про заподіяння збитків АТ «Укрсоцбанк». Доказів заподіяння таких збитків суду не подано.

Крім того суду не надано доказів того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Тому підстав вважати, що у разі невжиття таких заходів відповідачу будуть завдані реальні збитки, у суду немає.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви АТ «Укрсоцбанк» про зустрічне забезпечення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 149-154, 260 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до АТ «Укрсоцбанк», Державного реєстратора Виконавчого комітету Гуляйпільської міської ради Зінченко Юрія Олексійовича про скасування реєстрації права власності та поновлення реєстрації права власності - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Запоріжжя протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя Г.В. Гнатик