справа №619/4197/19
провадження №2/619/1553/19
Рішення

іменем України

12 листопада 2019 року Дергачівський районний суд Харківської області

у складі : головуючого - судді - Кононихіної Н.Ю.

за участю секретаря судового засідання - Мєщан І.О.

розглянувши в підготовчому засіданні в залі суду м. Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дергачівської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до Дергачівської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позову позивач ОСОБА_1 посилається на те, що згідно свідоцтва про право власності на житло від 03 березня 2000 року, виданого виконавчим комітетом Харківської міської ради (Головним управлінням економіки та комунального майна, Управління комунального майна та приватизації, Центр (відділ) приватизації державного житлового фонду), квартира АДРЕСА_1 , на праві спільної сумісної власності належить: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , як приватизована, згідно з Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду». Свідоцтво видане згідно з розпорядженням № 3734 від 03.03.2000.

Вищевказана квартира на праві спільної сумісної власності зареєстрована в Харківському міському бюро технічної інвентаризації на підставі свідоцтва про право власності в реєстрову книгу № П-2-27211, 22 березня 2000 року.

ОСОБА_2 її чоловік, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серія НОМЕР_1 , виданим 19 червня 1975 року за актовим записом № 555.

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 від 23.02.2019, виданим державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області за актовим записом № 63.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина у вигляді частини квартири АДРЕСА_1 .

Не звернулася протягом 6-ти місяців після смерті спадкодавця до державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, так як за станом здоров`я цього зробити не змогла своєчасно, і крім того думала, що якщо вона проживає разом зі спадкодавцем, здійснила його поховання, то автоматично приймає спадщину і вважаючи, що має право на прийняття спадщини в будь-який час. На даний час постало питання про оформлення спадщини.

Однак, у зв`язку з тим, що нею пропущено шести місячний строк, встановлений законом для прийняття спадщини, приватний нотаріус Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Задоріна В.В. відмовила їй у вчиненні нотаріальної дії, посилаючись на те, що згідно ст.1270 ЦК України встановлюється строк для прийняття спадщини в строк шість місяців, який починається з моменту відкриття спадщини. Згідно ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець на протязі строку, встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається неприйнявшим її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може встановити йому додатковий строк для прийняття спадщини. На підставі п.9 ст.49 Закону України « Про нотаріат», глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на її ім`я, після смерті ОСОБА_2 - відмовлено.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже віднесення будь-яких обставин до поважних є оціночним та таким, що безпосередньо належить до волі суду та його оцінки.

Просить суд вважати причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини терміном на три місяці.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, в поданій до суду заяві позов підтримала повністю, просила позов задовольнити. Розгляд справи просила проводити без фіксації технічними засобами та в її відсутність, що суд вважає за можливе.

Представник Дергачівської міської ради Харківської області - відповідач у справі в судове засідання не з`явився, в поданій до суду заяві не заперечував проти задоволення позову. Розгляд справи просив проводити в його відсутність, що суд вважає за можливе.

Суд, вважає можливим справу розглянути за відсутності сторін по справі.

Вивчивши матеріали справи суд приходить висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як передбачено ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч.ч. 1,5,6 ст. 81 ЦПК України : Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло від 03 березня 2000 року, виданого виконавчим комітетом Харківської міської ради (Головним управлінням економіки та комунального майна, Управління комунального майна та приватизації, Центр (відділ) приватизації державного житлового фонду), квартира АДРЕСА_1 , на праві спільної сумісної власності належить: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , як приватизована, згідно з Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду». Свідоцтво видане згідно з розпорядженням № 3734 від 03.03.2000.

Вищевказана квартира на праві спільної сумісної власності зареєстрована в Харківському міському бюро технічної інвентаризації на підставі свідоцтва про право власності в реєстрову книгу № П-2-27211, 22 березня 2000 року.

ОСОБА_2 чоловік позивачки, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серія НОМЕР_1 , виданим 19 червня 1975 року за актовим записом № 555.

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 від 23.02.2019, виданим державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області за актовим записом № 63.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина у вигляді частини квартири АДРЕСА_1 .

Позивачка не звернулася протягом 6-ти місяців після смерті спадкодавця до державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, так як за станом здоров`я цього зробити не змогла своєчасно, думала, що якщо вона проживає разом зі спадкодавцем, здійснила його поховання, то автоматично приймає спадщину і вважала, що має право на прийняття спадщини в будь-який час. На даний час постало питання про оформлення спадщини.

Однак, у зв`язку з тим, що позивачкою пропущено шести місячний строк , встановлений законом для прийняття спадщини, приватний нотаріус Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Задоріна В.В. відмовила у вчиненні нотаріальної дії, посилаючись на те, що згідно ст.1270 ЦК України встановлюється строк для прийняття спадщини в строк шість місяців, який починається з моменту відкриття спадщини. Згідно ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець на протязі строку, встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається неприйнявшим її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може встановити йому додатковий строк для прийняття спадщини. На підставі п.9 ст.49 Закону України « Про нотаріат», глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на її ім`я, після смерті ОСОБА_2 - відмовлено.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже віднесення будь-яких обставин до поважних є оціночним та таким, що безпосередньо належить до волі суду та його оцінки.

Відповідно до п.113 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України від 07.07.1994, свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям, що прийняли спадщину (тим, які постійно проживали разом зі спадкодавцем, чи подавали заяву нотаріусу про прийняття спадщини).

Згідно ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України.

п.24 вищевказаної постанови: «Суди відкривають провадження в такій справі у разі….., а також у разі відсутності інших спадкоємців, які б могли дати таку письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10.07.2012 № 6-47/0/9-12 «До позовів спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини застосовуються правила статті 114 Цивільного процесуального кодексу України.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України (далі - ЦК).

Відповідно до статті 66 Закону України "Про нотаріат" свідоцтво про право на спадщину видається за місцем відкриття спадщини.

На позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.»

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у статті 6 Конвенції, якою передбачено право на справедливий суд, не встановлено вимоги до держав засновувати апеляційні або касаційні суди. Там, де такі суди існують, гарантії, що містяться у вказаній статті, повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до цих судів (пункт 25 рішення у справі «Делькур проти Бельгії» від 17 січня 1970 року та пункт 65 рішення у справі «Гофман проти Німеччини» від 11 жовтня 2001 року).

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Згідно Постанови Верховного Суду у складі суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 17.10.2018 справа № 681/203/17-ц визначено, що «Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачами заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив 04 лютого 2017 року, а позов до суду вони пред`явили 15 лютого 2017 року, тобто пропущений ними строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним».

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Відповідно до ч. 4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно ст.16 ЦК України : Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. В даному випадку застосовується захист права: визнання права.

Таким чином, аналізуючи вищевказане, беручи до уваги надані суду докази, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

На підставі ст. ст. 16, ст. ст.1233, 1268,1270,1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року « Про судову практику у справах про спадкування», Інформаційного листа Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ» від 10.07.2012 № 6-47/0/9-12, Постанови Верховного Суду у складі суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 17.10.2018 справа № 681/203/17-ц, керуючись ст.ст. 77-81, 89, 200, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України , суд, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (паспорт серія НОМЕР_3 , виданий Київським РВ ХМУ УМВС 17 грудня 1996 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_4 ), додатковий строк для прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на три місяці.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Відповідно до п.п.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (паспорт серія НОМЕР_3 , виданий Київським РВ ХМУ УМВС 17 грудня 1996 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_4 ), місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_3 ;

відповідач: Дергачівська міська рада Харківської області, юридична адреса: 62300, м. Дергачі вул. Сумський Шлях, 79-В Харківська область, .

Суддя Н. Ю. Кононихіна