КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
_________________________
У Х В А Л А

справа № 756/15954/18

апеляційне провадження №06.08/824/223/2019

06 березня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Саліхова В.В.

суддів: Вербової І.М., Шахової О.В.

розглянувши питання про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 17 грудня 2018 року матеріали позовної заяви передано на розгляд до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області.

Постановою Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року апеляційну скаргу Незвіського ДмитраЯрославовича в інтересах ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої ОСОБА_2 залишено без задоволення, ухвалу суду першої інстанції без змін.

20 лютого 2019 до Київського апеляційного суду надійшла заява від Незвіського Дмитра Ярославовича про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року. Зазначив, що в тексті постанови необхідно зазначити замість помилкового ОСОБА_6» (у відповідних відмінка) на правильне - «адвокат Незвіський Дмитро Ярославович» (у відповідних відмінках).

Відповідно до п.п. 15.9 п. 15 Перехідних положень ЦПК України якщо на момент надходження заяви про внесення виправлень, ухвалення додаткового рішення, роз'яснення судового рішення справа у відповідному суді відсутня, суд витребовує справу із суду нижчої інстанції протягом п'яти днів з дня надходження відповідної заяви, а суд нижчої інстанції направляє справу до суду, який її витребував, не пізніше наступного дня з дня надходження відповідної вимоги суду. У такому випадку подана заява розглядається протягом десяти днів з дня надходження справи до суду, який має її розглядати.

05.03.2019 передані матеріали вищевказаної цивільної справи до Київського апеляційного суду.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Відповідно до п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 N 14, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред'явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Аналіз зазначених норм права дає можливість дійти до висновку про те, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Клопотання Незвіського ДмитраЯрославовича про виправлення описки є необґрунтованим, враховуючи наступне.

Відповідно до ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Безоплатна правнича допомога надається в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правничої допомоги.

Згідно з ч. ч. 1-2 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з п. 1 ч. 1, ч. 2, 4 ст. 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою. Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до ч. 1-2 ст. 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов'язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що учасники справи наділені можливістю мати в справі свого представника - адвоката, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов'язки, тобто в інтересах останньої.

Матеріали справи свідчать, що НезвіськийДмитро Ярославович є адвокатом та звертався до суду із відповідною апеляційною скаргою, як представник ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої ОСОБА_2 відповідно до ордеру серія КС №471971 (а. с. 9).

Таким чином, позивач - ОСОБА_1 виявила бажання щодо здійснення її процесуальних прав та обов'язків, ведення справи в суді, тобто в її інтересах адвокатом Незвіським Дмитром Ярославовичем.

Зазначення в постанові Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року ОСОБА_6» (у відповідних відмінка) презюмує, що він є адвокатом та діє в інтересах позивача, що підтверджується матеріалами справи.

Чинним цивільно-процесуальним законодавством не передбачена необхідність зазначення у постанові суду апеляційної інстанції слова «адвокат» щодо особи, яка подала апеляційну скаргу.

Отже, колегія суддів вважає, що викладені у клопотанні Незвіського Дмитра Ярославовича вимоги не відносяться до описки.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов'язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

З огляду на викладене у задоволенні клопотання про виправлення описки слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 260, 261, 269, 381, 389 ЦПК України, суддя,

у х в а л и в:

У задоволенні заяви НезвіськогоДмитра Ярославовича про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий: В.В. Саліхов

Судді: І.М. Вербова

О.В.Шахова