Провадження № 2-п/643/23/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.03.2019 Московський районний суд м. Харкова в складі: головуючого - судді Букреєвої І.А., за участю секретаря Саілян Д.В., заявника ОСОБА_1 , представника заявника ОСОБА_2 , представника позивача ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Московського районного суду м.Харкова від 30.09.2015 по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки за несплату аліментів ,-

ВСТАНОВИВ:

30.09.2015 року Московським районним судом м. Харкова було ухвалене заочне рішення, яким задоволено вказаний вище позов і стягнуто з відповідача на користь позивача 128 170 грн.16 коп. , та судові витрати в сумі 243,60 грн.

Відповідач ОСОБА_1 подав в суд заяву, в якій просить скасувати заочне рішення з тих підстав, що йому не було відомо про судові засідання по справі, невідомо про ухвалення вказаного рішення, а також судом не були з'ясовані обставини, які мають важливе значення для справи.

В судовому засіданні ОСОБА_1 та його представник підтримали вищевказану заяву та просили задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_4 просив розглянути заяву ОСОБА_1 у відсутність позивачки та відмовити у задоволені заяви про скасування заочного рішення .

Вислухавши заявника, його представника , дослідивши матеріали цивільної справи та заяву про перегляд заочного рішення, суд приходить до висновку, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст. 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку що в заяві відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.287-288 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Московського районного суду м.Харкова від 30.09.2015 по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки за несплату аліментів - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз'яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя І.А. Букреєва