Постанова

Іменем України

11 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 127/10292/16-ц

провадження № 61-23251св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Мартєва С. Ю. (суддя-доповідач), Петрова Є. В., Сімоненко В. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Публічне акціонерне товариство «Вінницяобленерго» в особі структурної одиниці «Вінницькі міські електричні мережі»,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 05 липня 2016 року у складі судді Федчишена С. А. та ухвалу Апеляційного суду Вінницької області від 29 грудня 2016 року у складі колегії суддів: Денишенко Т. О., Медяного В. М., Іващука В. А.,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У травні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Вінницяобленерго» в особі структурної одиниці «Вінницькі міські електричні мережі» (далі - ПАТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Вінницькі МЕМ») про визнання недійсним протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила).

Позовна заява мотивована тим, що 19 квітня 2016 року Комісією з розгляду актів про порушення Правил розглянуто акт від 17 березня 2016 року № 3414 про порушення ним Правил шляхом використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, складено протокол № 24, на підставі якого здійснено нарахування оплати спожитої електроенергії за період з 18 березня 2013 року до 17 березня 2016 року на суму 20 564,62 грн з терміном сплати 30 днів з дня отримання рахунку. Зазначав, що у акті від 17 березня 2016 року відсутня інформація щодо місця та способу використання ним необлікованої електричної енергії, не вказано точки розриву «нульового» проводу, і повної та достовірної інформації, необхідної для проведення розрахунків.

На цих підставах ОСОБА_1 просив визнати недійсним протокол засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил від 19 квітня 2016 року № 24.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 05 липня 2016 року у позові відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що позивач не довів невідповідність дій відповідача при складанні акта про порушення Правил та при обрахунку завданих збитків.

Додатковим рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 28 липня 2016 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 551,20 грн.

Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції

Ухвалою Апеляційного суду Вінницької області від 29 грудня 2016 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції мотивована тим, що суд першої інстанції в повному обсязі встановив права та обов`язки сторін, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін і надав їм належну правову оцінку.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у січні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить судові рішення скасувати, ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що на схемі електропостачання споживача не зазначена точка розриву «нульового» проводу. Акт містить ряд порушень: у розділі 2 не зазначено про порушення пломби і час роботи струмоприймачів, у схемі позначено точку приєднання самовільного підключення, яка фактично відсутня, а розетка показана неправильно; в акті відсутня інформація про місце і спосіб здійснення споживачем перефазування приладу обліку. Представниками відповідача не встановлено метод розкрадання електроенергії та не перевірено, чи була технічна можливість її розкрадати. ОСОБА_1 посилається на неможливість крадіжки електроенергії без пошкодження пломби лічильника, на те, що споживач не несе відповідальності за неправильне підключення приладу обліку, пов`язане з порушенням схеми живлення електроустановки споживача шляхом зміни місць приєднання «фазного» і «нульового» проводів на межі експлуатаційної відповідальності. Відповідальність за неналежне фазування електропостачання несе відповідач.

У березні 2017 року ПАТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Вінницькі МЕМ» надало заперечення на касаційну скаргу, в якому просить касаційну скаргу відхилити, а ухвалені в справі судові рішення залишити без змін.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди встановили, що 07 вересня 2014 року між ПАТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Вінницькі МЕМ» та ОСОБА_1 укладено договір про користування електричною енергією № 070120923, за адресою: АДРЕСА_1 .

17 березня 2016 року представники ПАТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Вінницькі МЕМ» - контролери енергозбуту ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . та ОСОБА_4 , при проведенні технічної перевірки електрообладнання за адресою: АДРЕСА_1 , в присутності споживача ОСОБА_1 виявили порушення вимог Правил, а саме: використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, фаза в третій клемі. Даний факт продемонстровано ОСОБА_1 , проведено фото- та відеозйомку.

Згідно з актом про порушення від 17 березня 2016 року № 3414 ОСОБА_1 при користуванні електричною енергією за адресою АДРЕСА_1 ,порушив Правила шляхом використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Фаза знаходиться в третій клемі.

Згідно з протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил від 19 квітня 2016 року № 24 ОСОБА_1 до сплати нараховано 20 564,62 грн, в тому числі 20 % податку на додану вартість - 3 427,43 грн. Термін оплати - 30 днів з дня отримання рахунку.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частинами першою і другою статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Відповідно до статті 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 1 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що електроенергія є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу.

Згідно зі статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією.

Відповідно до статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Пунктом 1 Правил передбачено, що вони регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Відповідно до пункту 48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктом 37 Правил енергопостачальник має право, зокрема, перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Пунктом 53 Правил визначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем; акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика). У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Згідно з пунктом 3.1 Методики вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил, та в разі виявлення порушення, зазначеного в підпункті 7 - використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Відповідно до пункту 3.2 Методики вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої Правилами процедури.

Підпунктом «а» пункту 3.3 Методики передбачено, що у разі, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Відповідно до пункту 4.1 Методики факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії порушень споживачем вимог Правил оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення.

Установивши, що під час судового розгляду не знайшло свого підтвердження порушення відповідачем порядку складання акта про порушення Правил, цей акт складено відповідно до пункту 53 Правил та пунктів 4.1, 4.2, 4.5, 4.6, 4.7 Методики, нарахування збитків здійснено відповідно до Методики, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про відмову у позові.

Доводи касаційної скарги щодо незазначення, зокрема точки розриву, неправильне показання на схемі розетки, неможливість крадіжки електроенергії без пошкодження пломб, неправильного підключення приладу обліку та неналежне фазування електропостачання, є неприйнятними, оскільки стосуються дослідження та переоцінки доказів, що виходить за межі розгляду справи судом касаційної інстанції, передбачені статтею 400 ЦПК України.

Верховний Суд вважає, що висновки судів відповідають вимогам закону та не суперечать обставинам, що мають значення для справи, судами правильно застосовано закон, який підлягав застосуванню, тому підстав для скасування судових рішень немає.

Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне касаційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції та ухвалу суду апеляційної інстанції - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 05 липня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Вінницької області від 29 грудня 2016 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ю. Мартєв

Є. В. Петров

В. М. Сімоненко