РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/21031/18

пр. № 2/759/3048/19

01 березня 2019 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Бабич Н.Д.,

за участю секретаря судового засідання - Котляр Ю.М.,

позивача - ОСОБА_1,

представника позивача - ОСОБА_2,

відповідача - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Горбунова Леся Василівна про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 28.12.2018 року звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, обґрунтовуючи позов тим, що ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_5, після смерті якої залишилась спадщина, у вигляді квартири за адресою: АДРЕСА_1. 11.02.2002 року померлою було складено заповіт, відповідно до якого вона заповіла все майно позивачу ОСОБА_1 Вказаний заповіт було посвідчено державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Сибігою С.Е. та зареєстровано в реєстрі за №3е-335.

Про складений заповіт позивачу стало відомо від сина померлої ОСОБА_5 - ОСОБА_3, згідно його заяви від 18.12.2018 року, яку він передав позивачу особисто. Позивач ОСОБА_1 з дитинства був близьким другом сім'ї ОСОБА_3, але не був прямим родичем померлої, тому позивачу не було відомо про існування заповіту ні на момент його складення, ні на момент відкриття спадщини.

Після отримання заяви-повідомлення від відповідача, 19.12.2018 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Горбунової Л.В. з заявою про прийняття спадщини померлої ОСОБА_5, проте, нотаріусом було винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини, у зв'язку з чим позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 08.01.2019 року відкрито провадження в справі.

Ухвалою суду від 12.02.2019 року в якості відповідача було залучено Київську міську раду та третю особу - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Горбунову Л.В.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 свої позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити в повному обсязі, встановивши додатковий строк - 3 місяці для прийняття спадщини.

Відповідач ОСОБА_3 позов визнав, не заперечував у задоволенні позову.

Представник відповідача - Київської міської ради та третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Горбунова Л.В. в судове засідання не з'явилися, повідомлені належним чином, причини неявки суду невідомі.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши наявні докази та матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд, всебічно з'ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, - померла ІНФОРМАЦІЯ_5(а.с. 7).

11.02.2002 року померлою ОСОБА_5 було складено заповіт, відповідно до якого вона заповіла все майно позивачу ОСОБА_1, вказаний заповіт було посвідчено державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Сибігою С.Е. та зареєстровано в реєстрі за №3е-335 (а.с. 6).

Про вказаний заповіт позивачу ОСОБА_1 стало відомо від сина померлої ОСОБА_5 - ОСОБА_3, згідно його заяви від 18.12.2018 року, яку він передав позивачу особисто (а.с. 38).

Після отримання заяви, 19.12.2018 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Горбунової Л.В. з заявою про прийняття спадщини померлої ОСОБА_5, про те нотаріусом було винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини, у зв'язку з чим позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с 5).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз'яснено в п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. (ст. 57 ЦПК України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (ст. 4 ЦПК України).

Особа, права якої порушено, може скористатись не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

Матеріально-правовий аспект захисту цивільних прав та інтересів насамперед полягає в з'ясуванні, чи має особа таке право або інтерес та чи були вони порушені або було необхідним їх правове визначення.

При цьому слід виходити з положень Цивільного кодексу України про підстави виникнення цивільних прав і цивільних обов'язків. Відповідно до них цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, передбачених актами цивільного законодавства, Конституцією України та міжнародними договорами України, а також із дій осіб, не передбачених цими актами, але які породжують цивільні права та обов'язки.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, враховуючи викладене, суд приходить до висновку про визнання поважними причини пропуску позивачем ОСОБА_1 строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_5 та визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 1216, 1217, ч.ч. 1, 2 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 48, 76-82, 229, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3, Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Горбунова Леся Василівна про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, додатковий строк - три місяці, з часу набрання рішення суду законної сили, для прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Зазначити дані позивача: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженець м. Києва, РНОКПП - НОМЕР_1, місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_2.

Зазначити дані відповідача: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженець м. Києва, РНОКПП - НОМЕР_2, місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1.

Зазначити дані відповідача: Київська міська рада, адреса: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Зазначити дані третьої особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Горбунова Леся Василівна, адреса: 01025, м. Київ, вул. В. Житомирська, 16, оф. 6.

Суддя: Бабич Н.Д.