Справа №: 398/4673/18
провадження №: 2/398/605/19
УХВАЛА

Іменем України

"07" березня 2019 р., Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області

у складі головуючого судді Ніколаєва М.В.,

з участю секретаря судового засідання Безкоровайної А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Олександрії цивільні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на дитину та на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою про стягнення на її користь з ОСОБА_2 аліментів на утримання доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця, починаючи з дня пред'явлення позову до суду і до повноліття дитини, тобто до 09.01.2036 року, та про стягнення на її користь з ОСОБА_2 аліментів у розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, на її утримання до досягнення донькою трирічного віку, тобто до 09.01.2021 року.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 27 грудня 2018 року у справі відкрито провадження.

В судове засідання, яке було призначено на 25.01.2019 року позивачка не з'явилася, про розгляд справи повідомлена належним чином, що підтверджується її підписом у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення. Позивачка про причини неявки в судове засідання не повідомила, заяву про розгляд справи у її відсутність не подала.

В судове засідання, яке було призначено на 07.03.2019 року позивачка не з'явилася, про розгляд справи повідомлена належним чином, що підтверджується роздруківкою з інтернетресурсу «Укрпошта». Позивачка про причини неявки в судове засідання не повідомила, заяву про розгляд справи у її відсутність не подала.

Таким чином, позивачка жодного разу не з'явилася в судові засідання для розгляду її позову.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч.ч. 1, 3, 4 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відсутність позивача в судових засіданнях, за відсутності заяви про проведення судового розгляду без його участі, позбавляє суд можливості здійснити розгляд справи.

Оцінюючи вищенаведені обставини, суд приходить до висновку, що позивачка навмисно затягує розгляд справи, зловживаючи своїми процесуальними правами.

На думку суду, саме приписи ст.ст. 44, 223, 257 ЦПК України перешкоджають позивачеві зловживати своїми процесуальними правами та штучно затягувати розгляд справи. Можливість неприбуття у судове засідання без поважних причин призводитиме до порушення законодавчо встановлених строків розгляду справ та матиме негативний вплив на ефективність судочинства.

Суд враховує, що практика Європейського суду з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач, тобто вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа ОСОБА_4 проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Водночас, систематичні неявки позивачки в судові засідання, незалучення нею представника (в разі неможливості брати участь у справі особисто), неподання заяви про розгляд справи за її відсутності, спричиняє затягування строків розгляду справи, що є порушенням як положень Цивільного процесуального кодексу України, так і пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Судом було вжито достатніх заходів з метою сприяння позивачеві у ефективній реалізації ним права на справедливий суд, в тому числі шляхом забезпечення доступу до правосуддя. З огляду на системний характер неприбуття позивача до суду без існування для цього поважних причин, залишення позовної заяви без розгляду є пропорційним обмеженням, яке переслідує законну мету, не звужує та не зменшує доступ до правосуддя.

Крім того, суд зазначає, що будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді цивільної справи, дотримання процесуальних строків.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про залишення цивільного позову без розгляду на підставі ч. 3 ст. 44, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1. ст. 257 ЦПК України, оскільки не з'являючись у судові засідання, позивач недобросовісно користується належними йому процесуальними правами, що сприяє зволіканню у розгляді справи.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 44, 223, 257, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на дитину та на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом пятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя М.В. Ніколаєв