Справа №705/5195/19
2/705/2439/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 листопада 2019 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Полянецької сільської ради Уманського району Черкаської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2019 року ОСОБА_1 , звернулася до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовною заявою про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування. В якості відповідача в позові вказана Полянецька сільська рада Уманського району Черкаської області.

В позові ставиться питання:

«… 1. Прийняти позов до провадження.

2. Визнати за мною, ОСОБА_1 іпн. НОМЕР_1 , право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок з господарськими спорудами АДРЕСА_1 , що належить покійному ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Полянецьке Уманського району Черкаської області…».

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суддя, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Полянецької сільської ради Уманського району Черкаської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, так як вона не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Також, суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Так, в позовній заяві, щодо вимог про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування не чітко викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, а також в позовній заяві, що стосується вище вказаних позовних вимог (з врахування особливостей предмету та підстав позову) не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини ( до матеріалів позову не долучені докази про ідентифікацію об`єкта про який ставиться питання стосовно визнання права власності; докази на підтвердження того, що позивач належним чином оформив свої спадкові права, коло спадкоємців із зазначенням осіб, котрі б мали право на обов`язкову частку у спадковому майні при спадкуванні; правовстановлюючі документи по об`єкту спадкування, документи про належність і правовий статус земельної ділянки, на якій знаходиться об`єкт нерухомості, зведений кадастровий план, кадастровий акт та план схема відповідної земельної ділянки; докази на підтвердження підстав визначення ціни позову, тощо). Тому порушені вимоги п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду. Проте, позивачем до матеріалів позовної заяви додано «довідку» про вартість об`єкта оцінки, який не містить ніяких реквізитів документу та не може самостійно вважатися належним та допустимим доказом.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.Однак в матеріалах справи відсутні документи, які б підтверджували правильність визначення ціни позову з урахуванням предмету позову. Одночасно, позивачем до позовної заяви було додано документ про сплату судового збору, а саме квитанцію № ТS210609 від 24.10.2019 року на суму 768,40 грн..

Відповідно до положень Закону України «Про судовий збір » від 08.07.2011 року (з наступними змінами та доповненнями) ставки судового збору станом на на 01.01.2019 року встановлюються: для вимог майнового характеру сплачується 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з вищенаведеного, позивачу необхідно викласти обставини в обґрунтування пред`явлених позовних вимог, виходячи з відносин, що склалися між сторонами, вказати які його права, свободи чи інтереси були порушені відповідачем, яким чином передбачені шляхи їх поновлення, чим визначений той засіб захисту права, який він просить застосувати, з посиланням на обставини як правові підстави, а також на докази в підтвердження обставин на обґрунтування заявлених вимог.

Перелічені недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175, і 177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи викладене, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 до Полянецької сільської ради Уманського району Черкаської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вищевказаних недоліків.

Крім того, вважаю за необхідне попередити позивача, що в разі не усунення порушень закону, допущенних при подачі позовної заяви до встановленого законом строку, позов буде вважатися не поданим, та повернутий позивачеві.

Також, слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1.ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду з наданням її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, правильному визначені ціни позову та з урахуванням ціни позову сплаті судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Полянецької сільської ради Уманського району Черкаської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування, залишити без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду позовної заяви і вирішенню справи по суті.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

У відповідності до положень ч.2 ст.261 ЦПК України ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Мазуренко