Справа №766/147/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2019 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Ус О.В., розглянув клопотання представника позивача адвоката ОСОБА_1 про розгляд в порядку загального позовного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання малолітніх дітей,-

В С Т А Н О В И В:

03 січня 2019 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовною заявою, в якій просила стягнути з відповідача ОСОБА_3 аліменти на утримання малолітніх синів ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та Арсенія, ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі по 5 тисяч гривень на кожного щомісячно з дня подання позовної заяви і до досягнення дітьми повноліття, але не менше 50% прожиткового мінімуму.

19.02.2019 р. надійшла інформація з Долматівської сільської ради Голопристанського району Херсонської області про зареєстроване місце проживання відповідача фізичної особи.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 20 лютого 2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

04.03.2019 року від представник позивача адвоката ОСОБА_1 надійшло клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Адвокатом перелічено обставини, які судом повинні бути враховані при вирішенні питання в порядку спрощеного або загального позовного провадження відповідно до ч.3 ст. 274 ЦПК України та вказано, що при підготовці до судового засідання стороною позивача направлено ряд адвокатських запитів з метою підтвердження трудових відносин відповідача із іноземними роботодавцями на підтвердження розміру отримуваних ним доходів, але у наданні такої інформації йому відмовлено на підставі ст. 11 Закону України «Про інформацію». Вважає, що спрощене провадження не може забезпечити всебічний розгляд справи, яка на його думку виражається у великому обсязі та характері доказів. Зазначає, що ціна позову є значно більшою від загального показника у справах даної категорії.

Вивчивши заявлене клопотання та додані до нього матеріали, приходжу до висновку про те, що клопотання не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, чинним процесуальним законодавством України визначено, що справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - є малозначними.

За змістом ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2019 року визначений у розмірі 1921,00 грн.

Таким чином, сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить - 192100,00 грн., а справи з ціною позову менше вказаної суми є малозначними.

За приписами п.3 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову про стягнення аліментів визначається сукупністю всіх виплат, але не більш ніж за шість місяців.

Тобто, ціна позову у цій справі складає 60 тис. грн. (10 тис.грн. на 2 дітей помножена на 6 місяців), що є меншим ніж сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (192 тис.100 грн.)

За змістом ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Згідно ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

У випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Частини друга - шоста ст. 277 ЦПК України не застосовуються, якщо відповідно до ЦПК України справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

З аналізу наведених норм чинного законодавства України вбачається, що для розгляду спорів, які згідно положень цивільного процесуального законодавства є малозначними, тобто малозначність встановлена законом, а не визнана судом з урахуванням положень ч.ч. 2, 3 ст. 274 ЦПК України, передбачений розгляд справи лише за правилами спрощеного позовного провадження.

Оскільки ціна позову про стягнення аліментів становить 60 тисяч грн., на такий спір не розповсюджуються положення ч. 4 ст. 274 ЦПК України, справа є малозначною у відповідності до вимог закону, а тому має розглядатись за правилами спрощеного позовного провадження.

Враховуючи викладене, відсутні правові підстави для задоволення клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Крім того, слід зазначити, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об'єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, позивач або його представник не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду додаткові докази, які не були додані до позовної заяви з врахуванням положень ст. 83 ЦПК України, які стосуються розгляду усіх справ. Тобто, при розгляді справи позивач в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України, в тому числі і можливості подання клопотання про витребування доказів відповідно до вимог ст. 84 ЦПК України.

Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (ч.1ст.279 ЦПК України).

Вказані особливості обумовлені тим, що розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться. Суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені в заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться (ч.ч.2,3,8 ст.279 ЦПК України).

Отже, з викладеного слідує, що розгляд даної справи у порядку спрощеного позовного провадження права позивача не порушує.

В той же час частиною 5 статті 279 ЦПК України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто, позивач та його представник не позбавлені права заявити відповідне клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 274, 277, 353-355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача адвоката ОСОБА_1 про розгляд справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання малолітніх дітей за правилами загального позовного провадження - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяОСОБА_5