Справа № 309/794/19
Провадження № 6/309/59/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2019 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в особі: головуючого-судді Довжанин М.М.

за участю секретаря судового засідання Попадинець Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст заяву представника АТ КБ «ПриватБанк» Софілканич Дмитра Дмитровича про зміну способу виконання рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 01 квітня 2010 року,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник - представник АТ КБ «ПриватБанк» Софілканич Д.Д. звернувся до суду із заявою про зміну способу виконання рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 01 квітня 2010 року по цивільній справі № 2-343/2010р. за позовною заявою ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на майно.

Заяву мотивує тим, що Хустським районним судом 01 квітня 2010 року ухвалено рішення по вищевказаній цивільній справі, яким вирішено: в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № MKG0GA00000147 від 22.11.2006 року звернути стягнення на будинок, який розташований в АДРЕСА_1 , шляхом продажу вказаного предмету іпотеки Публічним акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк» з укладенням від імені ОСОБА_1 договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою-покупцем, з отриманням витягу з Державного реєстру прав власності, з отриманням дублікатів правовстановлюючих документів на нерухомість у відповідних установах, підприємствах або організаціях незалежно від форми власності та підпорядкування, з можливістю здійснення ПАТ КБ «ПриватБанк» всіх передбачених нормативно-правовими актами держави дій, необхідних для продажу предмету іпотеки та стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» судові втрати в сумі: 1708,20 грн. державного мита та 250,00 грн. витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи. Так, на даний момент АТ КБ «ПриватБанк» позбавлений можливості виконання зазначеного рішення суду. Причиною є відсутність необхідних документів для реалізації предмета іпотеки, відсутність попиту покупців та відсутність у банка вільного доступу до предмета іпотеки, який необхідний для проведення реалізації предмета іпотеки на підставі рішення суду. Вищевказані факти роблять неможливим виконання рішення суду зазначеним способом виконання. Тому на підставі вищенаведеного представник АТ КБ «ПриватБанк» Софілканич Д.Д. звертається до суду та просить встановити наступний спосіб виконання рішення суду від 01 квітня 2010 року: в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № MKG0GA00000147 від 22.11.2006 року, що укладений між ОСОБА_1 та ПАТ КБ «ПриватБанк» звернути стягнення на будинок, який розташований в АДРЕСА_1 , шляхом продажу вказаного предмету іпотеки з прилюдних торгів, інші положення рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 01 квітня 2010 року по справі № 2-343/10 - залишити без змін та видати виконавчий лист.

Сторони по справі в судове засідання не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить наступного висновку.

01 квітня 2010 року по цивільній справі за позовною заявою ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на майно, Хустським районним судом ухвалено рішення, яким вирішено: « ОСОБА_2 стягнення на будинок, який розташований в АДРЕСА_1 , шляхом продажу вказаного предмету іпотеки (на підставі договору іпотеки № MKG0GA00000147 від 22.11.2006 року) Закритим акціонерним товариством комерційним банком «ПриватБанк» з укладенням від імені ОСОБА_1 договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою-покупцем, з отриманням витягу з Державного реєстру прав власності, а також наданням ЗАТ КБ «ПриватБанк» всіх повноважень, необхідних для здійснення продажу.

В задоволенні позовних вимог про виселення ОСОБА_1 з будинку, який розташований в АДРЕСА_1 відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ЗАТ КБ «ПриватБанк» судові втрати в сумі: 1708,20 грн. державного мита та 250,00 грн. витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи.»

Згідно ч. 1 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), встановити чи змінити спосіб і порядок його виконання.

Я встановлено в ч. 3 ст. 435 ЦПК України, підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Слід зазначити, що наведений у ч. 4 ст. 435 ЦПК України перелік найбільш характерних обставин, що можуть враховуватися судом під час розгляду питання про відстрочку або розстрочку виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання рішення, не є вичерпним.

Разом з тим, підставами, на які посилається АТ КБ «ПриватБанк» для зміни способу виконання рішення суду є те, що на даний момент АТ КБ «ПриватБанк» позбавлений можливості виконати зазначене рішення, оскільки: відсутні необхідні документи для реалізації предмета іпотеки; відсутній попит покупців; у Банку відсутній вільний доступ до предмету іпотеки, який необхідний для проведення реалізації предмету іпотеки на підставі рішення суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Обов`язковість виконання судових рішень закріплена також конвенцією «Про захист прав та свобод людини», яка ратифікована Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав та свобод людини і основоположних свобод» від 17 липня 1997 року. Отже, її положення є обов`язковими для виконання Україною.

Стаття 6 Конвенції гарантує неухильність виконання рішення суду громадянами, юридичними особами та всіма органами влади України.

Тобто, рішення суду, яке набрало законної сили повинно бути виконано, а інші обставини щодо його невиконання суперечать основним принципам права і до уваги судом не приймаються. У протилежному випадку буде мати місце порушення принципу юридичної визначеності, що є одним із базових складових принципу верховенства права, визнаного Україною як на рівні Конституції, так і шляхом ратифікації Європейської конвенції з прав людини. Судове рішення підлягає обов`язковому та безумовному виконанню особою, на яку покладено такий обов`язок.

Як роз`яснено у п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 14, судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Оскільки рішення Хустського районного суду від 01.04.2010 року по справі № 2-343/2010р. на даний час не виконане, а заявником доведено, що позбавлений можливості виконати дане рішення, яке набрало законної сили, в передбачений спосіб, суд змінює спосіб виконання вищезазначеного рішення суду та задовольняє заяву представника АТ КБ «ПриватБанк» Софілканич Д.Д.

Керуючись ст. 435 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника АТ КБ «ПриватБанк» Софілканич Д.Д. про зміну способу виконання рішення Хустського районного суду від 01 квітня 2010 року - задовольнити.

Встановити наступний спосіб виконання рішення Хустського районного суду від 01 квітня 2010 року по справі № 2-343/2010р., а саме: «В рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № MKG0GA00000147 від 22.11.2006 року, що укладений між ОСОБА_1 та ПАТ КБ «ПриватБанк» звернути стягнення на будинок, який розташований в АДРЕСА_1 , шляхом продажу вказаного предмету іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Хустського

районного суду: Довжанин М.М.