Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2/641/192/2019 Справа № 641/4442/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2019 року

Комінтернівський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді - Курганникової О.А..,

при секретарі судового засідання Щеглової Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту проживання однією сімєю та визнання спадкоємцем четвертої черги за законом,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради про встановлення факту проживання однією сімєю та визнання спадкоємцем четвертої черги за законом.

Позивач в підготовче судове засідання, призначене на 03.12.2018 року не зявився про час, день та місце судового засідання був повідомлений належним чином у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомив

В підготовче судове засідання призначене на 28.01.2019, 04.03.2019 р. року позивач також не з'явився, про час, день та місце розгляду справи був повідомлений належним чином у встановленому законом порядку, причини неявки суду не відомі, заяв про розгляд справи за його відсутності не подавав.

У відповідності до приписів ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Рекомендовані листи адресовані позивачу ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 (що вказана самим заявником ), повернулись до суду з відміткою про закінчення строку зберігання та з відміткою позивача про отримання. .

Така кореспонденція має вважатись отриманою позивачем в день її надходження до відділення , що обслуговує будинок за цією адресою незалежно від того чи зявився позивач особисто та не залежно від причин неотримання вказаного листа особисто. Таким чином поштовий документ, який повернувся з відміткою «за закінченням строку зберігання», має сприйматися достатнім доказом того, що позивач був повідомлений належним чином у встановленому законом порядку та час та місце розгляду справи.

Так в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету. Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Згідно ст. 257 ч.1 п.3 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

Беручи до уваги те, що позивач три рази підряд не зявився в підготовче судове засідання, заяви про розгляд справи у відсутність позивача не надав, про день і час розгляду справи позивач був повідомлений належним чином, про причини неявки в судове засідання позивача не повідомив, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду.

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту проживання однією сімєю та визнання спадкоємцем четвертої черги за законом - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання в 15-денний строк з дня отримання ухвали апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 року) : до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, а саме, відповідно до ч.1 ст. 296 ЦПК України : апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Суддя -ОСОБА_2