Справа №:755/2027/19
Провадження №: 2/755/1912/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" березня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В. розглянувши клопотання представника позивача про розгляд в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевчук Зоя Миколаївна, Служба у справах дітей та сім'ї Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, про визнання договору позики недійсним, -

у с т а н о в и л а:

05.02.2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевчук Зоя Миколаївна, Служба у справах дітей та сім'ї Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, про визнання договору позики недійсним.

Ухвалою суду від 11.02.2019 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

01.03.2019 року до суду разом із відповіддю на відзив відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. В обґрунтування заявленого клопотання представник посилається на те, що поданий позов спрямований на захист суб'єктів сімейних правовідносин, що у відповідності до ч. 4 ст. 274 ЦПК України унеможливлює здійснення його розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Крім того, позивачем подано до суду клопотання про допит свідків.

Вивчивши заявлене клопотання, суд приходить до висновку про те, що клопотання не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Поряд із цим, згідно вимог ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За змістом ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2018 року визначений у розмірі 1921,00 грн.

Таким чином, сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить - 192100,00 грн.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, предмет позову взагалі не стосується стягнення будь-яких сум, позивачем заявлений позов, який не оцінюється.

Також суд приходить до висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки позивач не позбавлений можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлений можливості надавати суду свої докази на підтвердження своїх вимог у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Загалом характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вказують на те, що обставини справи, можуть бути підтверджені письмовими доказами, які безперешкодно можуть надаватись сторонами справи до суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Крім того, помилковими є твердження сторони позивача про те, що позов стосується сімейних відносин і у відповідності до ч. 4 ст. 274 ЦПК України не може розглядатись за правилами спрощеного позовного провадження, адже предметом позову є визнання недійсним договору позики.

Стосовно посилань представника позивача на заявлення клопотання про допит свідків суд зазначає, що з урахуванням положень ст. 89 ЦПК України, для суду жоден доказ не має заздалегідь встановленої сили. При цьому, до відповіді на відзив додані нотаріально посвідчені заяви ОСОБА_5 та ОСОБА_6, які суд розцінює як письмовий доказ, а письмові докази, як і покази свідка мають однакову юридичну силу для суду при вирішенні спору і оцінюються судом як в комплексі з іншими доказами, так і окремо.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 279, 353-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а:

У задоволенні клопотання представника позивача про розгляд в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевчук Зоя Миколаївна, Служба у справах дітей та сім'ї Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, про визнання договору позики недійсним - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя -