Справа № 468/1449/19-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

14.11.2019 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Янчук С.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про встановлення факту родинних відносин та належності правовстановлюючих документів,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересовані особи - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про встановлення факту родинних відносин та належності правовстановлюючих документів.

Заяву підписано та пред`явлено до суду представником заявника за дорученням ОСОБА_4 Зінаїдою Василівною.

Відповідно до ч.1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно зі ст. 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до п.п. 18 п. 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11, пункту 16-1 розділу ХV «Перехідні положення» Конституції України.

В свою чергу положеннями п.п. 11, п. 16-1 розділу ХV«Перехідні положення» Конституції України передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Відповідно до вимог ч.1 та 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених устатті 61 цього Кодексу.

При цьому, відповідно до ч.6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч.4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин.

Відповідно до ч.2 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

З правового аналізу вище наведених норм закону вбачається, що представництво особи в суді може здійснюватись іншою особою, а ніж адвокатом (особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених устатті 61 цього Кодексу) лише в тих справах, які відповідно до закону можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження (спори, що виникають з трудових відносин, а також малозначні справи).

В свою чергу заяви про встановлення фактів, що мають юридичне значення розглядаються в іншому порядку, а ніж спрощеного позовного провадження - в порядку окремого провадження (ч.2,7 ст. 19, ст. 293 ЦПК України), а тому представником в справах окремого провадження може бути лише адвокат.

Згідно з даними Єдиного реєстру адвокатів України відомості про те, що представник заявника ОСОБА_3 має статус адвоката відсутні, а тому вона не може бути представником в даній справі та не має повноважень подавати заяву до суду та підписувати її від імені заявника.

Відповідно до п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності або підписано особою, яка не має права її підписувати.

За такого, заява підлягає поверненню.

На підставі викладеного та керуючись стст.185,260 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про встановлення факту родинних відносин та належності правовстановлюючих документів - повернути особі, яка її подала.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана Миколаївському апеляційному суду протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

СУДДЯ: