Постанова

Іменем України

6 березня 2019 року

м. Київ

справа № 753/593/17

провадження № 61-46662св18

головуючого - Висоцької В. С.,

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Висоцької В. С.,

суддів: Лесько А.О., Мартєва С. Ю., Сімоненко В. М. (суддя-доповідач), Штелик С.П.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_2,

відповідачі - ОСОБА_3, ОСОБА_4,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_4 на постанову Київського апеляційного суду від 10 жовтня 2018 року у складі суддів: Олійника В.І., Ігнатченко Н.В., Кулішенка Ю.М.,

В С Т А Н О В И В :

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсним договору відступлення права вимоги.

Позов мотивовано тим, що 9 квітня 2012 року ОСОБА_3 надав ОСОБА_2 у позику 1 млн 73 тис. доларів США, який зобов'язався повернути позику, про що складено розписку. 7 серпня 2013 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було укладено договір про відступлення права вимоги, за яким ОСОБА_3 відступив ОСОБА_4 право вимоги до ОСОБА_2 за договором позики від 9 квітня 2012 року. Посилаючись на те, що вказаний договір про відступлення права вимоги укладений з порушенням статей 203, 1077, 1078 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), статті 350 Господарського кодексу України та Закону України «Про фінансові послуги», а також є удаваним правочином у розумінні статті 235 ЦК України, позивач просив визнати недійсним зазначений договір про відступлення права вимоги.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 23 січня 2017 року відмовлено у відкритті провадження у цій справі з підстав, передбачених пунктом 3 частини другої статті 122 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України; у редакції, чинній на час постановлення ухвали).

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що у провадженні суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, зокрема, ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 26 травня 2016 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5, ОСОБА_4 про визнання недійсним договору відступлення права вимоги.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Постановою Київського апеляційного суду від 10 жовтня 2018 року ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 23 січня 2017 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанову суду апеляційної інстанції мотивовано тим, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 26 травня 2016 року відкрито провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет та з тих самих підстав, оскільки провадження відкрито у справі №753/8666/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5, ОСОБА_4 про визнання недійсним договору відступлення права вимоги, а у цій справі позов заявлено ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4, а віддтак сторонами у цих справах є різні фізічні особи.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

1 листопада 2018 року ОСОБА_4 звернувся до суду із касаційною скаргою, у якій просить постанову Київського апеляційного суду від 10 жовтня 2018 року скасувати та залишити в силі ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 23 січня 2017 року.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційну скаргу мотивовано тим, що суд апеляційної інстанції ухвалив постанову від 10 жовтня 2018 року з порушенням вимог статей 368, 369 ЦПК України, розглянувши справу без повідомлення ОСОБА_4 як учасника справи чим порушив принцип змагальності сторін, установлений статтею 12 ЦПК України.

Відзив відповідачів на касаційну скаргу не подано.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

У січні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсним договору відступлення права вимоги, укладеного 7 серпня 2013 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 23 січня 2017 року відмовлено у відкритті провадження у справі № 753/593/17 за вказаним позовом з підстав, передбачених пунктом 3 частини другої статті 122 ЦПК України (у редакції, чинній на час постановлення ухвали), з огляду на те, що ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 26 травня 2016 року відкрито провадження у справі №753/8666/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5, ОСОБА_4 про визнання недійсним договору відступлення права вимоги.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 5 жовтня 2018 року прийнято до провадження справу № 753/593/17 за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалуДарницького районного суду м. Києва від 23 січня 2017 року; призначено справу до апеляційного розгляду на 10 жовтня 2018 року о 10 год 45 хв у приміщенні Київського апеляційного суду та постановлено повідомити учасників справи про дату, час та місце розгляду справи.

Разом з тим матеріали справи не містять доказів повідомлення відповідачів, у тому числі ОСОБА_4, про дату, час та місце розгляду цієї справи.

Помічником судді Київського апеляційного суду складено довідку від 10 жовтня 2018 року про те, що у зв'язку з неявкою всіх учасників справи та їхніх представників фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу судового засідання не здійснювалося, протокол судового засідання не вівся, постанова суду не проголошувалася.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Вивчивши матеріали цивільної справи, обговоривши доводи касаційної скарги, колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшла висновку, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до статті 366 ЦПК України (у редакції, чинній на час ухвалення постанови судом апеляційної інстанції) після проведення підготовчих дій суддя-доповідач доповідає про них колегії суддів, яка вирішує питання про проведення додаткових підготовчих дій у разі необхідності та призначення справи до розгляду. Про дату, час та місце розгляду справи повідомляються учасники справи, якщо справа відповідно до цього Кодексу розглядається з їх повідомленням.

За положеннями частини третьої статті 368 ЦПК України розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.

За нормами статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. Апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. З урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути апеляційні скарги, зазначені в частинах першій та другій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Отже, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції про відмову у вікритті провадження у справі (пункт 7 частина перша статті 353 ЦПК України) повинна розглядатися з повідомленням (викликом) учасників справи.

Згідно зі статтею 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на зазначене та ураховуючи, що в матеріалах справи відсутні докази повідомлення відповідачів, у тому числі ОСОБА_4, про дату, час та місце розгляду цієї справи, суд апеляційної інстанції розглянув справу з порушенням норм процесуального права, зокрема статей 366, 368, 369, 372 ЦПК України.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 411 ЦПК України судові рішення підлягають обов'язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою.

Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом. У всіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції (частина четверта статті 411 ЦПК України).

За таких обставин колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду дійшла висновку, що постанову суду апеляційної інстанції необхідно скасувати та передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 400, 409, 411, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

П О С Т А Н О В И В :

Касаційну скаргу ОСОБА_4 задовольнити частково.

Постанову Київського апеляційного суду від 10 жовтня 2018 рокускасувати, справу передати до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. С.Висоцька

Судді: А. О. Лесько

С. Ю. Мартєв

В.М. Сімоненко

С. М. Штелик