Єдиний унікальний номер: 448/1292/19
Провадження № 2/448/649/19
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

09.12.2019 року Мостиський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді - Кічака Ю.В.,

при секретарі судового засідання - Керницькій Л.М.,

за участю позивачки - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Мостиська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Мостиської міської ради Львівської області, третя особа - Мостиська державна нотаріальна контора Львівської області, про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її дід ОСОБА_2 . Стверджує, що після смерті останнього залишилось спадкове майно, зокрема на житловий будинок розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказує, що ОСОБА_2 за життя розпорядився всім своїм майном, склавши заповіт на все своє майно на її (позивачки) ім`я.

Зазначає, що у встановлений законом строк не звернулася у нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, так як здійснювала догляд (опіку) за тіткою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3., яка потребувала постійного стороннього догляду, що був зумовлений значним погіршенням стану її здоров`я. Стверджує, що вважала, що прийняла спадщину, так як будучи єдиною спадкоємицею за заповітом проживала разом із спадкодавцем на день смерті. Крім того, у зазначений шестимісячний період прийняття спадщини, у неї (позивачки), перебували на вихованні шестеро малолітніх дітей, які хворіли і з якими часто зверталась до лікарів.

Вважає, що пропустила строк подачі заяви в нотаріальну контору з поважних причин, а тому просить суд ухвалити рішення, яким визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачка ОСОБА_1 в судовому засіданні свої позовні вимоги підтримала повністю із підстав наведених у позовній заяві та просила такі задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача - Мостиської міської ради Львівської області в судове засідання не з`явився, проте подав заяву, в якій вказав, що проти задоволення позовних вимог не заперечує та просить справу слухати у їх відсутності.

Представник третьої особи - Мостиської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, проте подав клопотання про розгляд справи у його відсутності та інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 21.10.2019р. НОМЕР_2, з якої вбачається, що після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкова справа не заводилася.

У ч.4 ст.206 ЦПК України зазначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.3 ст.12 цього Кодексу, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дідо позивачки - ОСОБА_2 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на майно, яке йому належало, в тому числі на житловий будинок АДРЕСА_1 .

За життя спадкодавець ОСОБА_2 своїм майном розпорядився та заповів таке 01.09.1998р. своїй внучці - позивачці ОСОБА_1 .

На час смерті спадкодавця ( діда ) ОСОБА_2 позивачка ОСОБА_1 не вступила в управління та володіння своїм спадковим майном, а після його смерті у встановлений законом строк не звернулася в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) НОМЕР_2 від 21.10.2019року, - спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_2 в нотаріальній конторі не заводилася, що свідчить про те, що із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті останнього до нотаріальної контори ніхто із спадкоємців не звертався.

Згідно довідки виданої виконавчим комітетом Мостиської міської ради №639 від 07.08.2019р. після смерті ОСОБА_2 ніхто не вступив в управління та володіння його спадковим майном.

За змістом ч.ч.4, 5 «Прикінцевих та перехідних положень» ЦК (2004 року), відносини спадкування регулюються нормами ЦК (2004 року), якщо спадщина відкрилася не раніше 1.01.2004. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати (строк на прийняття якої закінчився до 1.01.2004) або якщо вона була прийнята хоча б одним із спадкоємців, до таких спадкових відносин застосовуються норми ЦК УРСР 1963 року.

Оскільки ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто спадщина після його смерті відкрилась до 01.01.2004 року , застосуванню щодо правового режиму спадкового майна та часу відкриття спадщини підлягає законодавство, яке діяло у момент відкриття спадщини, тобто положення ЦК Української РСР і застосування норм ЦК 2003 року не допускається.

Згідно з ч.1 ст.524 ЦК УРСР спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом.

Статтею 534 ЦК Української РСР встановлено, що кожний громадянин може залишити за заповітом усе своє майно або частину його (не виключаючи предметів звичайної домашньої обстановки і вжитку) одній або кільком особам як тим, що входять, так і тим, що не входять до кола спадкоємців за законом, а також державі або окремим державним, кооперативним та іншим громадським організаціям. Заповідач може у заповіті позбавити права спадкоємства одного, кількох або всіх спадкоємців за законом

Відповідно до вимог ст.ст.548, 549 ЦК УРСР (в ред. 1963р.) для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст.550 ЦК УРСР 1963 року строк для прийняття спадщини, встановлений ст.549 цього кодексу, може бути подовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку й без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину.

Цей строк може бути подовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску. Якщо в указаний строк позивач вступив в управління або володіння спадковим майном або його частиною, суд із цих підстав вирішує питання про визнання права на спадкове майно, а не про подовження пропущеного строку.

Передбачений ст.549 ЦК УРСР шестимісячний строк для прийняття спадщини може бути продовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску. У разі продовження зазначеного строку суд одночасно вирішує питання про визнання за позивачем права на належне йому майно, що збереглося в натурі, або на грошові суми, коли воно реалізоване. Така практика узгоджується із роз`ясненнями, що містяться в пунктах 3, 4 ППВСУ від 24 червня 1983 року № 4 "Про практику розгляду судами України справ про спадкування".

Постановою пленуму ВСУ від 30.05.2008р. №7 „Про судову практику у справах про спадкування», відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР (далі - ЦК УРСР), у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

В зв`язку з цим необхідно застосовувати положення ЦК УРСР та роз`яснення постанови пленуму ВСУ „Про практику розгляду судами України справ про спадкування» №4 від 24.06.83р., якими визначено, що заяви по спорах про спадкове майно, в тому числі заяви про продовження строку на прийняття спадщини, розглядаються за правилами позовного провадження. Передбачений ст.549 ЦК ЦК УРСР шестимісячний строк для прийняття спадщини може бути продовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску. Якщо у вказаний строк позивач вступив в управління або володіння спадковим майном або його частиною, суд з цих підстав вирішує питання про визнання права на спадкове майно, а не про продовження пропущеного строку. Оскільки при продовженні зазначеного строку суд одночасно вирішує питання про визнання за позивачем права на належне йому майно, що збереглося в натурі, або на грошові суми, коли воно реалізоване, заява у таких випадках є позовом майнового характеру.

Як слідує із викладених у позовній заяві пояснень позивачки, показань допитаного в судовому засіданні свідка ОСОБА_5 , позивачка у встановлений законом строк не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті діда ОСОБА_2 , у зв`язку із тим, що постійно здійснювала догляд за тіткою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3., яка потребувала постійного стороннього догляду, який був зумовлений значним погіршенням стану її здоров`я. Крім того, у позивачки на вихованні перебувало шестеро малолітніх дітей, які потребували постійної уваги та які хворіли і з якими часто остання зверталась до лікарів. Зазначені обставини, як вважає суд, зумовили істотні труднощі для позивачки щодо вчинення нею дій по оформленню своїх спадкових прав, а тому суд визнає поважними причини пропуску позивачкою ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті спадкодавця ОСОБА_2 .

Вказані обставини підтверджуються: копією свідоцтва про смерть ОСОБА_2 ; копією заповіту ОСОБА_6 від 01.09.1998р.; інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 21.10.2019р. НОМЕР_2, з якої вбачається, що після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкова справа не заводилася; листом-повідомленням нотаріуса спадкодавцю ОСОБА_1 від 05.08.2019р. щодо роз`яснення права звернення до суду з позовом «Про продовження строку для прийняття спадщини»; копією свідоцтва про смерть ОСОБА_3 ; довідкою виданою виконавчим комітетом Мостиської міської ради від 07.08.2019р. №639; копіями свідоцтв про народження дітей позивачки; копією паспорта позивачки та іншими матеріалами справи.

Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази мають бути належними і допустимими у відповідності до вимог ст.ст.77-78 ЦПК України.

Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

З огляду на наведені обставини, суд приходить до висновку про наявність підстав, що передбачені ст.549 ЦК ЦК УРСР для задоволення позовних вимог позивачки ОСОБА_1 та визначення їй додаткового строку, достатнього для подання нею заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті спадкодавця ОСОБА_2 .

Керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 206 ч.4, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд ,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Мостиської міської ради Львівської області, третя особа - Мостиська державна нотаріальна контора Львівської області, про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк в 3 (три) місяці з дня набрання даним рішенням законної сили для подання нею в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини, що відкрилася внаслідок смерті ОСОБА_2 , котрий помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду через Мостиський районний суд Львівської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників судового провадження:

Позивачка - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ; уродженка с.Стрілецьке Мостиського району Львівської області, проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач - Мостиська міська рада Львівської області, місцезнаходження: 81300, м.Мостиська, вул.Грушевського,6, Львівської області, .

Третя особа - Мостиська державна нотаріальна контора Львівської області, місцезнаходження: 81300, м.Мостиська, вул.Грушевського, 22, Львівської області.

Суддя підпис Ю.В.Кічак

З оригіналом згідно:

Суддя Ю.В.Кічак

Рішення набрало законної сили «___» ______________ 20 р.

Суддя Ю.В.Кічак