Провадження № 2/161/3412/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

17 грудня 2019 року Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Олексюка А.В.,

при секретарі Шумиводі О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засідання в місті Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів, як авансу, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про стягнення коштів,як авансу.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що мав намір придбати у відповідача житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

09.04.2019 року він передав відповідачу завдаток у розмірі 5000,00 доларів США, про що останньою було складено відповідну розписку.

Однак, в подальшому ОСОБА_2 змінювала умови щодо розміру земельної ділянки, коштів за будинок та землю.

Крім того, після детального огляду даного будинку запрошеним ним майстром, було встановлено, що у будинку є багато недоліків, зокрема щодо опалення, про які його власник не повідомила. Після чого він категорично відмовився від його купівлі.

Однак, відповідач відмовилась повернути сплачені ним кошти.

Посилаючись на вказані обставини, позивач просить суд, стягнути з відповідача в його користь сплачений аванс в розмірі 132450,00 грн. та понесені судові витрати по справі.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав на адресу суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, щодо ухвалення заочного рішення не заперечив.

Відповідач в судове засідання не з`явилась, хоча належним чином повідомлялась про час, дату та місце розгляду справи, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

За погодженням представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.

Дослідивши та оцінивши представлені по справі докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов підставний та підлягає до задоволення.

В судовому засіданні встановлено, щоміж сторонами було досягнуто домовленості щодо купівлі житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

09.04.2019 року позивач передав відповідачу завдаток у розмірі 5000,00 доларів США.

На підтвердження передачі грошових коштів, ОСОБА_2 було складено відповідну розписку (а.с. 7).

Проте в подальшому, як встановлено судом, позивач та відповідач не уклали договору купівлі-продажу будинку, а відповідач не повернула позивачу частину сплачених ним грошових коштів в розмірі 5000,00 доларів США.

Зазначені обставини відповідачем не спростовано.

Відповідно до статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити в користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За положеннями частини 1 статті 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

Згідно із частинами першої, третьою статті 635 ЦК України попереднім є договір, сторони якого зобов`язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором. Попередній договір укладається у формі, встановленій для основного договору, а якщо форма основного договору не встановлена, - у письмовій формі. Зобов`язання, встановлене попереднім договором, припиняється, якщо основний договір не укладений протягом строку (у термін), встановленого попереднім договором, або якщо жодна із сторін не направить другій стороні пропозицію про його укладення.

Відповідно до статті 657 ЦК України договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі.

Завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом (стаття 570 ЦК України).

Ознакою завдатку є те, що він слугує доказом укладення договору, на забезпечення якого його видано, одночасно є способом платежу та способом забезпечення виконання зобов`язання.

Внесення завдатку як способу виконання зобов`язання може мати місце в разі наявності зобов`язання, яке повинно було виникати на підставі договору.

Оскільки попередній договір, його учасниками укладався з метою забезпечення укладання у майбутньому договору купівлі-продажу будинку, то за правилами статті 635 ЦК України цей договір підлягав обов`язковому нотаріальному посвідченню.

У разі недотримання сторонами вимог законодавства про нотаріальне посвідчення договору такий договір є нікчемним відповідно до частини 1 статті 220 ЦК України.

Згідно правового висновку, викладеного у постанові судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 13 лютого 2013 р. у справі № 6-176цс12, внесення завдатку як способу забезпечення виконання зобов`язання може мати місце лише в разі наявності зобов`язання, яке повинно було виникати на підставі договору. Оскільки договору, який би за своєю формою та змістом відповідав вимогам закону, між сторонами у справі укладено не було, а вони лише домовилися укласти такий договір у майбутньому, то передана однією зі сторін грошова сума є авансом, який підлягає поверненню.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом України у постанові від 25 вересня 2012 року у справі № 6-82цс13.

Отже, внесення завдатку як способу забезпечення виконання зобов`язання може мати місце лише у випадку наявності зобов`язання, тобто договору між сторонами, яким визначено предмет та істотні умови.

У разі коли сторони лише домовилися укласти договір, але відповідно його не оформили, сплачені в рахунок виконання договору платежі (аванс) повертаються в тому розмірі, в якому вони надавалися.

Таким чином, врахувавши вищевказані правові позиції, а також ті обставини, що основний договір в обумовлений сторонами строк укладено не було, частину отриманих кошти в розмірі 5000,00 доларів США відповідач позивачу не повернула, а чинним законодавством не передбачено залишення авансу або його частини у сторони попереднього договору у випадку не укладення основного договору, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про стягнення з відповідача в користь позивача грошових коштів, отриманих відповідачем в якості авансу, що еквівалентно в національній валюті по курсу НБУ 132450,00 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 141, 209, 223, 263-265, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 526, 530, 570 Цивільного Кодексу України суд, -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , ІПН: НОМЕР_1 , в користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , ІПН: НОМЕР_2 , грошові кошти в сумі 132450 (сто тридцять дві тисячі чотириста п`ятдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , ІПН: НОМЕР_1 , в користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , ІПН: НОМЕР_2 , 5000(п`ять тисяч) гривень витрат на правничу допомогу та 1324 (одна тисяча триста двадцять чотири) гривень понесених витрат по сплаті судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Волинського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня вручення повного заочного рішення суду.

Суддя Луцького міськрайонного суду А.В.Олексюк