Єдиний унікальний номер 233/4187/18
Номер провадження 22-ц/804/3228/19
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

12 листопада 2019 року м. Бахмут Донецька область

Донецький апеляційний суд у складі судді Соломахи Л.І., розглянувши апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 на рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 09 січня 2019 року у справі № 233/4187/18 за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Донецькі електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією (суддя першої інстанції Бєлостоцька О.В.), -

В С Т А Н О В И В:

08 листопада 2019 року безпосередньо до Донецького апеляційного суду надійшла апеляційна скарга відповідача ОСОБА_1 на рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 09 січня 2019 року у справі № 233/4187/18 за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Донецькі електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень Костянтинівським міськрайонним судом Донецької області 09 січня 2019 року ухвалено рішення, яким задоволено позовні вимоги Акціонерного товариства "ДТЕК Донецькі електромережі" (далі АТ "ДТЕК Донецькі електромережі") до ОСОБА_1 про стягнення вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" вартість електроенергії, не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією за актом № 216342 від 07 грудня 2017 року, в розмірі 38 239,67 грн. та судовий збір в розмірі 1 762,00 грн.

Відповідно до частини першої статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Відповідно до частини першої статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 09 січня 2019 року, яке міститься в Єдиному державному реєстрі судових рішень, у судовому засіданні 09 січня 2019 року судом оголошено вступну та резолютивну частини оскаржуваного судового рішення, в той же день 09 січня 2019 року виготовлено повний текст судового рішення. Відповідач ОСОБА_1 брала участь у судовому засіданні 09 січня 2019 року. Тобто апеляційну скаргу на рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 09 січня 2019 року відповідач ОСОБА_1 могла подати в строк до 08 лютого 2019 року.

Апеляційну скаргу відповідачем ОСОБА_1 подано (направлено поштою) безпосередньо до Донецького апеляційного суду 07 листопада 2019 року, тобто з пропуском майже на десять місяців тридцятиденного строку, встановленого частиною першою статті 354 ЦПК України.

В апеляційній скарзі відповідачем заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому вона посилається на те, у лютому 2019 року та до теперішнього часу вона не розуміла, що може оскаржити зазначене рішення суду, подавши апеляційну скаргу; оскаржуване рішення отримала приблизно у квітні 2019 року.

Будь-яких доказів щодо дати отримання копії оскаржуваного рішення відповідач до апеляційної скарги не додала, що перешкоджає апеляційному суду вирішити питання щодо наявності поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Також відповідач посилається на те, що вона останні декілька місяців постійно хворіла. Проте, довідку про періоди, протягом яких вона знаходилася на лікуванні, до апеляційної скарги не додала, що також перешкоджає апеляційному суду вирішити питання щодо наявності поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Також апеляційна скарга відповідача за своєю формою та змістом не відповідає вимогам статті 356 ЦПК України.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 356 ЦПК України в апеляційній скарзі має бути зазначено найменування суду, до якого подається скарга.

В оскаржуваному рішенні суду від 09 січня 2019 року зазначено, що воно може бути оскаржено до Донецького апеляційного суду.

Проте в апеляційній скарзі відповідачем зазначено найменування суду, до якого подається скарга, як Апеляційний суд Донецької області, який з 03 жовтня 2018 року правосуддя не здійснює, оскільки відповідно до Указу Президента України від 29 грудня 2017 року № 452/2017 "Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах" ліквідований та утворено Донецький апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Донецьку область, з місцезнаходженням у містах Бахмуті, Донецьку і Маріуполі, юрисдикція якого поширюється на територію, на яку поширювалася юрисдикція ліквідованого суду.

Враховуючи зазначене, апеляційна скарга має бути подана до Донецького апеляційного суду, який утворений як новий суд.

Відповідно до статті 3 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення справляється судовий збір.

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини першої статті четвертої Закону України від 08.07.2011 року №3674-VІ "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п/п 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України від 08.07.2011 року №3674-VІ "Про судовий збір" за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду розмір судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 09 січня 2019 року, яке міститься в Єдиному державному реєстрі судових рішень, позивач звернувся до суду з позовом у 2018 році, ціна позову складає 38 239,67 грн.

Відповідно до статті 7 Закону України від 07 грудня 2017 № 2246-VIII "Про Державний бюджет України на 2018 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2018 року встановлено у розмірі 1 762 гривні.

Згідно з п/п 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VІ "Про судовий збір" (в редакції, яка діяла на момент подання позовної заяви) ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою становила 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з наведеного, з апеляційної скарги відповідача ОСОБА_1 на рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 09 січня 2019 року підлягає сплаті судовий збір у розмірі 2 643,00 грн. (38 239,67 х 1% = 382,40, але не менше 1 762 х 150%).

Відповідачем ОСОБА_1 документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 2 643,00 грн., до апеляційної скарги не додано.

Відповідачем в апеляційній скарзі заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору, в якому вона посилається на те, що у її квартирі прохолодно, немає світла, води, тому вона просить звільнити її від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, враховуючи її тяжке матеріальне становище.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VІ "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в)одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно роз`яснень, викладених в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" від 17 жовтня 2014 року № 10 відповідно до статті 8 Закону України № 3674-VI та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Європейський суд з прав людини зауважив, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

Доказів про розмір річного доходу відповідача за попередній календарний 2018 рік, що передбачено статтею 8 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VІ "Про судовий збір", відповідачем до клопотання не додано, що перешкоджає вирішити питання щодо її звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи зазначене, апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 необхідно залишити без руху та надати їй строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме: 1. оформлення апеляційної скарги відповідно до вимог статті 356 ЦПК України; 2. надання доказів на підтвердження причин пропуску строку на апеляційне оскарження, а саме, доказів щодо дати отримання копії оскаржуваного судового рішення (зокрема поштового конверта, в якому отримана копія рішення суду), документів про періоди лікування протягом 2019 року; 3. сплати судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 2 643,00 грн. або надання документів про доходи за весь попередній 2018 календарний рік, зокрема довідки Пенсійного фонду України про розмір отриманої пенсії за весь 2018 рік.

Відповідно до п/п 15.3, 15.5 пункту 1 розділу ХІІІ "Перехідні положення" ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи:

- розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі;

- апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Враховуючи, що апеляційна скарга відповідача ОСОБА_1 надійшла до Донецького апеляційного суду без матеріалів справи, із суду першої інстанції необхідно витребувати матеріали цивільної справи № 233/4187/18.

Керуючись статтями 185, 357, п/п 15.3, 15.5 пункту 1 розділу ХІІІ "Перехідні положення" ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 на рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 09 січня 2019 року залишити без руху.

Надати відповідачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків апеляційної скарги: 1. оформлення апеляційної скарги відповідно до вимог статті 356 ЦПК України; 2. надання доказів на підтвердження причин пропуску строку на апеляційне оскарження щодо дати отримання копії рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 09 січня 2019 року, щодо періодів лікування протягом 2019 року; 3. сплати судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі в розмірі 2 643 (дві тисячі шістсот сорок три) гривні 60 коп. або надання документів про доходи за весь попередній 2018 календарний рік - десять днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Судовий збір сплачується за наступними реквізитами: отримувач - Бахмутське УК/м. Бахмут/22030101, код отримувача (за ЄДРПОУ) 37868870, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA6080033, поле "призначення платежу" заповнюється таким чином: *; 101; __________ реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за заявою ________ (ПІБ чи назва установи, організації заявника), на судове рішення від ______ (дата) по справі номер _________, Донецький апеляційний суд (м. Бахмут).

Роз`яснити відповідачу ОСОБА_1 , що у разі ненадходження до апеляційного суду у десятиденний строк з дня вручення копії ухвали суду апеляційної скарги, яка за своєю формою і змістом відповідає вимогам статті 356 ЦПК України, документа про сплату судового збору у розмірі 2 643,00 грн. або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Витребувати з Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу № 233/4187/18 за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Донецькі електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Донецького апеляційного суду Л.І. Соломаха