У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

11 листопада 2019 року

м. Харків

справа № 645/3002/18

провадження № 22-ц/818/5793/19

Харківський апеляційний суд у складі судді Бровченка І.О.,

у порядку вирішення питання про відкриття апеляційного провадження по справі за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Міліруд Євгена Олександровича на заочне рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 30 серпня 2019 року в складі судді Мартинової О.М. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

встановив:

Заочним рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 30 серпня 2019 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, відмовлено.

26 жовтня 2019 року на зазначене судове рішення представник ОСОБА_1 - адвокат Міліруд Є.О. засобами поштового зв`язку через Фрунзенський районний суд м. Харкова подав апеляційну скаргу.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Міліруд Є.О.на даний час не може бути відкрито апеляційне провадження з таких підстав.

Частиною 1 ст. 123 ЦПК України визначено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно вимог ч. 1 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Згідно з ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Застосування передбачених цією нормою правил залежить від виду процесуального строку. У разі, коли процесуальна дія не вчинена у межах строку, встановленого законом, суд може поновити його, якщо строк пропущено з причин, визнаних судом поважними.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Разом з апеляційною скаргою представником ОСОБА_1 - адвокатом Міліруд Є.О. подано клопотання, яким просить визнати причину пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 30 серпня 2019 року поважною.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення ухвалено судом 30 серпня 2019 року, повний текст якого складено 09 вересня 2019 року. Останній день подачі апеляційної скарги - 09 жовтня 2019 року. Апеляційна скарга представником ОСОБА_1 - адвокатом Міліруд Є.О. подана засобами поштового зв`язку з пропуском строку на апеляційне оскарження, а саме - 26 жовтня 2019 року.

В обґрунтування заявленого клопотання представник ОСОБА_1 - адвокат Міліруд Є.О. посилається на те, що повний текст оскаржуваного рішення надійшов на адресу представника поштовим відправленням 26 вересня 2019 року, доказів на підтвердження зазначених у клопотанні підстав суду апеляційної інстанції не надав.

При цьому, в матеріалах справи міститься розписка від 24 вересня 2019 року про отримання ОСОБА_1 копії заочного рішення від 30 серпня 2019 року (а.с. 166).

Проте, ОСОБА_1 або його представником не подано апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня вручення ОСОБА_1 повного рішення суду, як передбачено п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України. Апеляційна скарга не містить обґрунтувань, що саме перешкоджало позивачу або його представнику звернутись до суду з апеляційною скаргою протягом 30 днів з дати отримання ОСОБА_1 повного тексту судового рішення. Останній день звернення до суду з апеляційною скаргою з дати отримання позивачем копії заочного рішення сплинув 24 жовтня 2019 року, а апеляційна скарга подана 26 жовтня 2019 року. Жодних посилань з приводу пропуску строку на апеляційне оскарження після отримання повного тексту судового рішення (24 вересня 2019 року) клопотання не містить.

Разом з тим, особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести і подати докази на підтвердження того, що вона пропустила строк на апеляційне оскарження з поважних причин.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Перелік поважності причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Як зазначив Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany).

Дотримання строків оскарження судового рішення є однією із гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

Виконання обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, покладається на особу, яка має намір її подати, а тому остання повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї для цього дії.

Враховуючи вищевикладене, зазначені в апеляційній скарзі доводи скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані судом як поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Відповідно до частин 3, 4 статті 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

За таких обставин, дана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків, а саме: подання до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на інші обґрунтовані підстави для поновлення строку та подання відповідних доказів на їх підтвердження.

Керуючись ст. ст. 127, 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Визнати наведені представником ОСОБА_1 - адвокатом Міліруд Євгеном Олександровичемпричини пропуску строку для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 30 серпня 2019 рокунеповажними.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Міліруд Євгена Олександровича на заочне рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 30 серпня 2019 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди -залишити без руху.

Надати скаржнику строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги: подання до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на інші обґрунтовані підстави для поновлення строку та подання відповідних доказів на їх підтвердження, роз`яснивши, що у разі невиконання у встановлений строк вищевказаних вимог у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено в порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - І.О. Бровченко