Справа № 265/7507/18
Провадження № 2/265/223/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

12 лютого 2019 року місто Маріуполь

Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя Донецької області у складі:

головуючого судді Костромітіної О.О.,

за участю секретаря Куксенко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Маріуполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання втратившим право користування житловим приміщенням,

треті особи: Департамент адміністративних послуг Лівобережного районного відділу реєстрації м.Маріуполя, ОСББ-49, -

В С Т А Н О В И В:

03 вересня 2018 року позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 звернулися до суду із позовом до відповідача ОСОБА_4 про визнання втратившим право користування житловим приміщенням. В обґрунтування вимог зазначили, що основним квартиронаймачем квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_1, членами її сім'ї є дочка ОСОБА_2, брат ОСОБА_3, і племінник ОСОБА_4, який зареєстрований за вищевказаною адресою, однак фактично проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1. У спірній квартирі відповідач не проживає з осені 2009 року, будь-якого або особистого його майна в спірній квартирі немає. Наявність реєстрації відповідача у помешканні створює для позивачів додаткові витрати з оплати житлово-комунальних послуг. Вважаючи, що відповідач втратив право користування вказаним житлом, просить визнати його таким та зняти з реєстрації.

Позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до суду не зявилися, від них надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_4 у судове засідання не зявився за невідомих суду причин, про час та місце слухання справи повідомлявся своєчасно та належним чином, тому суд за наявності письмової згоди позивачів ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Представник третьої особи Департаменту адміністративних послуг Маріупольської міської ради у судове засідання не зявився, надав заяву про розгляд справи без участі департаменту.

Представник ОСББ-49 у судове засідання не зявився за невідомих суду причин, про час та місце слухання справи повідомлявся своєчасно та належним чином.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з контрольного талону до ордеру № 4194 від 10 вересня 1969 року квартира АДРЕСА_2 була надана для проживання ОСОБА_5 та членам його родини чоловік ОСОБА_6, та її дітям.

Згідно свідоцтва про шлюб, виданого Лівобережними районним у місті Маріуполі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області ОСОБА_7 та ОСОБА_8 16 червня 2018 року зареєстрували шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис № 146. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище ОСОБА_7.

Статтею 71 Житлового кодексу України передбачений шестимісячний строк, протягом якого за тимчасовою відсутністю членів сімї наймача за ними зберігається жиле приміщення. У випадку відсутності за поважних причин понад шість місяців цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом. Даною нормою матеріального закону, крім того, передбачений перелік випадків зберігання жилого приміщення понад встановлений строк.

Зважаючи на вимоги ст. 72 ЖК України особа може бути визнана в судовому порядку такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок її відсутності понад встановлені ст. 71 ЖК України строки.

Як розяснено у п. 10 Постанови пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 квітня 1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового Кодексу України», у справах про визнання наймача або члена його сім ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 ЖК), необхідно зясувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сімї тощо) суд може продовжити пропущений строк.

Згідно довідки про склад сімї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, виданої ОСББ «Сорок девять», у квартирі АДРЕСА_2 на даний час зареєстрованими зазначені: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_2, 10.09.1994 року, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_4О, ІНФОРМАЦІЯ_4.

Згідно із актом про не проживання мешканця, складеним ОСББ «Сорок девять» від 31.08.2018 року, відповідач ОСОБА_4, фактично не проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5 з 2009 року.

Відповідач ОСОБА_4, не прибувши у судове засідання, не побажав реалізувати своє процесуальне право на спростування доводів позову і доказування наявності звязку зі спірним жилим приміщенням чи поважних причин відсутності у ньому понад встановлені житловим законодавством строки.

За таких обставин, враховуючи, що відповідач ОСОБА_4 понад встановлені законодавством строки відсутній за місцем реєстрації без поважних причин, суд вважає можливим постановити рішення про визнання його таким, що втратив право користування жилим приміщенням, внаслідок чого задовольняє позовні вимоги.

Крім того, у позовній заяві позивач просив суд зобовязати центр надання адміністративних послуг зняти з реєстраційного обліку відповідачів.

Статтею 7 закону «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» визначено, що зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть.

Отже, зі змісту даного нормативно-правового акта вбачається, що рішення суду про позбавлення права користування житловим приміщенням за законом є самостійною підставою для зняття особи з реєстраційного обліку місця проживання, тому вирішення питання щодо зняття відповідача з реєстраційного обліку у спірній квартирі не входить до компетенції суду, тому позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 в цій частині не підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.6 ст.141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Таким чином, з відповідача ОСОБА_4 підлягає стягненню на користь держави судовий збір у сумі 704,80 грн., оскільки позивачі звільнені від сплати судового збору.

На підставі ст. ст. 71, 72 ЖК України, п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 квітня 1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового Кодексу України», керуючись ст. ст. 263-265, 280-282 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання втратившим право користування житловим приміщенням, треті особи: Департамент адміністративних послуг Лівобережного районного відділу реєстрації м.Маріуполя, ОСББ-49, задовольнити частково.

Визнати ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_6, таким, що втратив право користування жилим приміщенням квартирою № 41 в будинку № 49 по вулиці Азовстальській в місті Маріуполі Донецької області.

Стягнути з ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_6, паспорт ВК № 092773, на користь держави судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) гривні 80 копійок.

В інший частині позовних вимог відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто Орджонікідзевським районним судом міста Маріуполя за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Позивачем рішення суду може бути оскаржено до Донецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя протягом тридцяти днів з дня складення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення складено 12 лютого 2019 року.

Суддя О.О. Костромітіна