Справа № 204/7841/19
Провадження № 2/204/1941/19
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2019 року суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська Мащук В.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи ОСОБА_4 , Третя дніпровська державна нотаріальна контора про встановлення юридичних фактів та визнання права власності в порядку спадкування за законом на частину домоволодіння, -

ВСТАНОВИВ:

06 листопада 2019 року до Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи ОСОБА_4 , Третя дніпровська державна нотаріальна контора про встановлення юридичних фактів та визнання права власності в порядку спадкування за законом на частину домоволодіння.

Ознайомившись з поданою позовною заявою, вважаю, що дана заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а саме.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються, однак позивачем не зазначено ціну позову.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До матеріалів позовної заяви позивачем долучено квитанцію про сплату судового збору на суму 2536 грн. 80 коп.

У позові зазначено, що судовий збір сплачено за дві позовні вимоги немайнового характеру 1536, 80 грн (768,40х2), а також попередній судовий збір в сумі 1000 грн. за вимогу майнового характеру.

Відповідно до позовної заяви позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за визнання права власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 до моменту складання Акту ідеальних часток спадкового домоволодіння та визначення вартості конкретної частки спадкування у вигляді квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, Законом України «Про судовий збір» чітко визначені підстави, за наявності яких суд може відстрочити сплату судового збору, однак позивачем доказів на підтвердження того, що клопотання про відстрочення сплати судового збору подане нею у зв`язку з скрутним матеріальним становищем не надано.

На підставі викладеного, враховуючи наведені заявником доводи, суд не вбачає достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору у справі, що відповідає Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу

Враховуючи, що позивачем необґрунтовано подане клопотання про відстрочення сплати судового збору, слід відмовити позивачу у заявленому клопотанні.

Відповідно до матеріалів позовної заяви, позивачем не зазначено вартості спадкового майна, при цьому позивач зазначала, що вартість конкретної частки майна не відома.

Згідно з ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Так, згідно підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою встановлюється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні становить 1921 грн. 00 коп.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Отже, вважаю що ціна позову, яка буде відповідати дійсній вартості майна повинна складати 500000,00 грн.

Враховуючи ціну позову встановлену судом у розмірі 500000,00 грн. - ціна за частку вказаної квартири житловою площею 62,3 кв.м., загальною площею 91,9 кв.м., складає 500000,00 грн. Відповідно до Закону України «Про судовий збір» у розмірі 1% від ціни позову, але не більше 5 розмірів мінімального прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Отже, розмір судового збору за дану вимогу з врахуванням ціни позову становить 5000,00 грн.

Таким чином, з урахуванням сплати позивачем судового збору у розмірі 1000 грн. 00 коп. за позовну вимогу майнового характеру, сума судового збору, яку необхідно доплатити позивачу складає 4000, 00 грн.

Платіжні реквізити для перерахування судового збору:

«Отримувач коштів - УК у Чечелівському районі м. Дніпра, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989253, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача UA6004008, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу: Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа)».

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тому, вважаю за необхідне, залишити позовну заяву без руху і надати строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175,185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи ОСОБА_4 , Третя дніпровська державна нотаріальна контора про встановлення юридичних фактів та визнання права власності в порядку спадкування за законом на частину домоволодіння - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Ю. Мащук