Провадження № 22-ц/802/270/19 Категорія: 61 Доповідач: Русинчук М. М.
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2019 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Русинчука М.М.,

суддів - Данилюк В.А., Федонюк С.Ю.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за заявою Закритого акціонерного товариства «Волинь-Лада», ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позовної заяви за апеляційною скаргою заявника Закритого акціонерного товариства «Волинь-Лада» на ухвалу Луцького міськрайонного суду Волинської області від 02 січня 2019 року,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2018 року Закрите акціонерне товариство «Волинь-Лада» (далі - ЗАТ «Волинь-Лада»), ОСОБА_2 звернулися до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Заява мотивована тим, що 22 грудня 2018 року ЗАТ «Волинь-Лада» отримано лист від Державного підприємства «Сетам» (далі - ДП «Сетам») про відомості щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів за реєстраційним № лота - 315164 та лота - 315156. Відповідно до акту про реалізацію предмета іпотеки від 22 грудня 2018 року, протоколу про проведені торги від 13 грудня 2018 року № 375567 ДП «Сетам» переможцем визнано ОСОБА_3

Заявники вказували, що майно, яке було предметом прилюдних електронних торгів, належить ЗАТ «Волинь-Лада», є частиною статутного капіталу останнього і являє собою цілісний майновий комплекс та відповідно до укладених договорів передано в іпотеку в забезпечення виконання кредитних угод між Публічним акціонерним товариством «ОТП Банк» (далі - ПАТ «ОТП Банк») та ЗАТ «Волинь-Лада».

Вважають, що право ЗАТ «Волинь-Лада» є порушеним, тобто існує спір, за вирішенням якого останнє має намір звернутися до суду з позовною заявою про визнання результатів електронних торгів від 22 грудня 2018 року у виконавчому провадженні №56772335 недійсними, скасування свідоцтв про право власності, а тому невжиття заходів забезпечення позову може призвести до істотного ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективного захисту, або поновлення порушених чи оспорюваних прав інтересів позивача.

Ураховуючи наведене, ЗАТ «Волинь-Лада», ОСОБА_2 просили суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, а саме: адміністративно-побутовий комплекс № 2 /Б-2/, адреса: АДРЕСА_1, номер РПВН: 15151802; адміністративно-побутовий комплекс № 1 /Б-2/, адреса: АДРЕСА_1, номер РПВН: 15151630, які належать ОСОБА_3 та знаходяться у володіння ЗАТ «Волинь-Лада».

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 02 січня 2019 року заяву ЗАТ «Волинь-Лада», ОСОБА_2 задоволено.

Накладено арешт на майно, а саме: адміністративно-побутовий комплекс № 2 /Б-2/, адреса: АДРЕСА_1, номер РПВН: 15151802; адміністративно-побутовий комплекс № 1 /Б-2/, адреса: АДРЕСА_1, номер РПВН: 15151630, які належать ОСОБА_3 та знаходяться у володіння ЗАТ «Волинь-Лада».

Ухвалу звернено до негайного виконання.

Зобов'язано ЗАТ «Волинь-Лада», ОСОБА_2 в рівних частинах внести на депозитний рахунок суду грошові кошти в розмірі ціни продажу предмета іпотеки, що становить 3 463 076 грн по 1 731 538 грн з кожного.

Зобов'язано ЗАТ «Волинь-Лада», ОСОБА_2 протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову надати суду відповідні документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Зобов'язано ЗАТ «Волинь-Лада», ОСОБА_2 пред'явити позов протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

У поданій апеляційній скарзі ЗАТ «Волинь-Лада» просило скасувати оскаржувану ухвалу суду в частині зустрічного забезпечення, а в іншій частині ухвалу суду першої інстанції залишити без змін з підстав неповного з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права.

Вимоги апеляційної скарги мотивовані тим, що висновки місцевого суду про застосування зустрічного забезпечення є помилковими, оскільки матеріали справи не місять доказів наявності передбачених статтею 154 ЦПК України випадків обов'язкового застосування зустрічного забезпечення, з огляду на що судом необґрунтовано визначено надмірний розмір такого забезпечення, який є непропорційним та несправедливим. ЗАТ «Волинь-Лада» маючи у власності достатньо майна, окрім спірного, перебуває у процесі припинення, всі рахунки товариства заблоковані, а тому застосування зустрічного забезпечення є завідомо непомірним та нереальним у виконанні, та є неспівмірним з предметом спору. Крім того, вжиттям зазначеного виду забезпечення позову (арешту спірного майна) не можуть бути заподіяні збитки відповідачу.

У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 просив закрити апеляційне провадження, посилаючись на те, що апеляційна скарга підписана головою ліквідаційної комісії з припинення ОСОБА_5, який не надав допустимих доказів на підтвердження повноваження на вчинення такої дії (подання і підписання скарги). Крім того, скрутний фінансовий стан позивача (арешт коштів на його рахунках) вимагав застосування вжитого судом зустрічного забезпечення.

Апеляційна скарга підлягає до задоволення, а ухвала місцевого суду в частині застосування зустрічного забезпечення - скасуванню, виходячи з таких мотивів.

Відповідно до частини першої статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Згідно з частиною другою статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 ЦПК України, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

У зв'язку з наведеним та з врахуванням того, що заявником ухвала суду оскаржується лише в частині зустрічного забезпечення, яка зазначена у пункті 5 частини першої статті 353 ЦПК України, розгляд справи апеляційним судом здійснено в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд свій висновок про застосування зустрічного забезпечення мотивував тим, що права ОСОБА_3, який став переможцем прилюдних торгів, недійсність яких мають намір оспорити заявники, отримав свідоцтва про право власності в результаті таких торгів на спірне майно як добросовісний набувач спірного майна, можуть бути порушені, а тому вважав за необхідне застосувати зустрічне забезпечення шляхом внесення заявниками на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі ціни продажу предмета іпотеки - 3 463 076 грн, яка повністю сплачена останнім згідно актів про реалізацію предметів іпотеки від 22 грудня 2018 року та постанови про зняття арешту з майна від 26 грудня 2018 року.

Однак, з такими висновками не можна погодитись, оскільки вони не узгоджуються з нормами процесуального права, які регулюють вирішене судом питання, та не відповідають обставинам справи.

Як слідує з оскаржуваної ухвали, судом вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, а саме: адміністративно-побутовий комплекс № 2 /Б-2/, адреса: АДРЕСА_1, номер РПВН: 15151802; адміністративно-побутовий комплекс № 1 /Б-2/, адреса: АДРЕСА_1, номер РПВН: 15151630, які належать ОСОБА_3 та знаходяться у володінні ЗАТ «Волинь-Лада» (а.с.130-131).

Вказане нерухоме майно ОСОБА_3 набуто у власність як переможцем прилюдних торгів, недійсність яких мають намір оспорити заявники по справі ЗАТ «Волинь-Лада», ОСОБА_2

ОСОБА_3 отримав свідоцтва про право власності в результаті таких торгів на спірне майно як добросовісний набувач спірного майна, сплативши за придбання вказаного майна, яке є предметом іпотеки, його повну вартість в розмірі 3 463 076 грн, що підтверджується актами про реалізацію предметів іпотеки від 22 грудня 2018 року та постановою про зняття арешту з майна від 26 грудня 2018 року (а.с.93-98).

Вважаючи що права ОСОБА_3 як переможця прилюдних торгів та нового власника вказаного нерухомого майна можуть бути порушені, суд вважав за необхідне застосувати зустрічне забезпечення шляхом внесення заявниками на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі ціни продажу предмета іпотеки - 3 463 076 грн по 1 731 538 грн з кожного.

За змістом частини сьомої статті 153, частини шостої статті 154 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд вирішує питання зустрічного забезпечення.

Згідно з частиною першою статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Перелік випадків, у яких суд зобов'язаний застосувати зустрічне забезпечення, визначений у частині третій статті 154 ЦПК України та є вичерпним.

В розглядуваному випадку відсутні перелічені в наведеній нормі обставини, за наявності яких суд зобов'язаний застосувати зустрічне забезпечення.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом (частина четверта статті 154 ЦПК України).

Частиною п'ятою статті 154 ЦПК України визначено, що розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову.

Постановляючи оскаржувану ухвалу в частині зустрічного забезпечення суд не зазначив, яким чином ОСОБА_3 буде спричинена шкода, не встановлено таких обставин і апеляційним судом. Арешт двох адміністративно-побутових комплексів тимчасово (до набрання рішенням суду про відмову в позові законної сили (частина дев'ята статті 158 ЦПК України)) обмежує лише одне із правомочностей власника - розпоряджатися цим нерухомим майном без позбавлення його права володіння та користування і тому не може спричинити якісь збитки власнику. Однак, цей вид забезпечення позову є єдино можливим ефективним засобом захисту інтересів позивача у випадку ухвалення на його користь рішення суду у майбутньому спорі щодо законності набуття права на згадане нерухоме майно новим власником (відповідачем).

З врахуванням того, що обраний заявником спосіб забезпечення позову не спричинить невідновлюваної шкоди відповідачу чи третім особам, а також за відсутності обставин, визначених частиною третьою статті 154 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що у розглядуваному випадку підстави для застосування заходів зустрічного забезпечення відсутні.

Застосовані судом заходи зустрічного забезпечення у вигляді внесення на депозитний рахунок суми в 3 463 076 грн, що становить вартість придбаного ОСОБА_3 на електронних торгах майна - предмета іпотеки, є неспівмірними із заходами забезпечення позову, предметом якого, як вказують заявники, буде визнання результатів електронних торгів від 22 грудня 2018 року у виконавчому провадженні № 56772335 недійсними, скасування свідоцтв про право власності, та фактично унеможливлюють виконання ухвали в частині вжиття заходів забезпечення позову, що може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивачів, за захистом яких вони мають намір звернутися до суду.

Наведені у відзиві доводи щодо відсутності доказів на підтвердження повноважень ОСОБА_5 подавати і підписувати апеляційну скаргу спростовуються витягом з ЄДРПОУ (а.с.126), з якого вбачається, що особами, які мають право вчиняти дії від імені ЗАТ «Волинь-Лада» без довіреності, є ОСОБА_6 та ОСОБА_5.

Інші доводи відзиву про необхідність застосування зустрічного забезпечення спростовуються вищенаведеними висновками апеляційного суду.

У відповідності до статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення, до якого відноситься й оскаржувана ухвала суду першої інстанції, повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині серед іншого є невідповідність висновків суду обставинам справи, а також порушення норм процесуального права.

За таких обставин, оскаржувана ухвала Луцького міськрайонного суду Волинської області від 02 січня 2019 року в частині застосування судом зустрічного забезпечення підлягає скасуванню з наведених підстав.

За змістом частин четвертої та п'ятої статті 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляд справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Датою прийняття постанови у даній справі є 26 лютого 2019 року, тобто дата складення повного судового рішення.

Керуючись статтями 268, 367-369, 374, 376, 381-384 ЦПК України, Волинський апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу заявника Закритого акціонерного товариства «Волинь-Лада» задовольнити.

Ухвалу Луцького міськрайонного суду Волинської області від 02 січня 2019 року в даній справі в частині застосування зустрічного забезпечення скасувати, виключивши із її резолютивної частини абзац п'ятий.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді: