печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2019 року суддя Печерського районного суду м. Києва Соколов О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах недієздатної ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , треті особи: Київське міське бюро технічної інвентаризації, Головне управління юстиції у м. Києві в особі Реєстраційної служби головного управління юстиції у м. Києві про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину, -

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2019 року до провадження судді Печерського районного суду м. Києва Соколова О.М. надійшла справа за позовною заявою ОСОБА_1 , який діє в інтересах недієздатної ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , треті особи: Київське міське бюро технічної інвентаризації, Головне управління юстиції у м. Києві в особі Реєстраційної служби головного управління юстиції у м. Києві про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 06.07.2018 року у складі головуючого судді Новака Р.В. позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у зв`язку із повторною неявкою позивача в судове засідання, неповідомлення ним про причини неявки та відсутність заяви про розгляд справи у його відсутності.

В подальшому, Постановою Київського апеляційного суду від 07 лютого 2019 року ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 06 липня 2019 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Разом з цим, для розгляду вказаної справи визначено суддю Соколова О.М.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 37 ЦПК України, суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може брати участь в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

Як визначено у ч. ч. 1, 2, 3 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Оскільки, Постановою Київського апеляційного суду від 07 лютого 2019 року, ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 06 липня 2018 було скасовано та справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду, відтак правові підстави для прийняття справи до свого провадження відсутні.

З огляду на зазначене, з метою дотримання норм закону, вважаю необхідним заявити самовідвід.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 36, 37 39, 40, 41 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заявити самовідвід від розгляду цивільної справи № 757/19439/15-ц за позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах недієздатної ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , треті особи: Київське міське бюро технічної інвентаризації, Головне управління юстиції у м. Києві в особі Реєстраційної служби головного управління юстиції у м. Києві про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М.Соколов