Справа 200/12/18
провадження 2п/200/164/18
У Х В А Л А

про перегляд заочного рішення

«21» лютого 2019 року Бабушкінський районний суду м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Женеску Е.В.,

за участю секретаря: Сокол І.С.

розглянувши у судовому засіданні у м. Дніпро заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До Бабушкінського районного суд міста Дніпропетровська надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 02 лютого 2018 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 20 червня 2018 року заяву відповідача залишено без розгляду.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 18 грудня 2018 року ухвалу Бабушкінського районного суд міста Дніпропетровська від 20 червня 2018 року скасована та направлена справа до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою від 02 січня 2019 року заяву прийнято до провадження та призначено судовий розгляд на 16 січня 2018 року.

В обґрунтування заяви відповідач зазначав, що повний текст рішення вона отримала 11 червня 2018 року. В судове засідання, в якому було ухвалено рішення зявитися не могла, оскільки була у лікарні з дитиною, про що не мала змоги повідомити суд. Відзив на позовну заяву не подала, оскільки мала намір зявитися у судове засідання.

Проти розірвання шлюбу не заперечує, однак в мотивувальній частині рішення міститься встановлений факт відсутності спору про поділ майна, що не відповідає дійсності.

Враховуючи викладене просила суд скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Відповідачка у судове засідання не зявилася, була повідомлена належним чином, надала заяву в якій зазначила, що заперечує щодо розірвання шлюбу, оскільки у них з відповідачем ростуть та виховуються спільні діти. Крім того просила надати їм строк на примирення.

Представник позивача надала заяву в якій просила розгляд справи проводити за її відсутності та за відсутності позивача. Проти скасування заочного рішення запаречує, оскільки відсутні для цього підстави.

Враховуючи приписи ч. 1 ст. 287 ЦПК України, що неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду справи, суд приходить до висновку про розгляд заяви про перегляд заочного рішення за відсутності сторін.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 12 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Заочним рішенням Бабушкінського районного суд міста Дніпропетровська від 02 лютого 2018 року позовну заяву задоволено в повному обсязі та шлюб укладений між позивачем та відповідачем розірвано.

Згідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Як зазначає, відповідачка у день ухвалення рішення вона перебувала у лікаря стоматолога з дитиною, однак як випливає із довідки наданої лікарем, що ОСОБА_3 перебувала на лікуванні у лікаря стоматолога 02.02.2018 року, однак не зазначено час, коли саме вона перебувала на лікуванні.

Крім того в матеріалах справи містяться конверт з судовою повісткою, яка повернулася на адресу суду за закінченням терміну зберігання (а.с.27), а також розписка про отримання відповідачкою судової повістки (а.с. 26).

До того ж, у матеріалах справи міститься рекомендоване повідомлення про отримання відповідачкою заочного рішення (а.с.33,34).

Зазначене свідчить про те, що відповідач мав можливість подати відзив на позовну заяву в якому викласти свої заперечення на позовні вимоги.

Щодо заяви про надання строку на примирення слід зазначити наступне.

Відповідно до ч.3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Враховуючи викладене, заява про надання строку на примирення не може бути розглянута в рамках розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

У відповідності до частини 1 статті 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, вищевикладене свідчить про те, що метою процедури перегляду заочного рішення є надання можливість відповідачу, який не брав участі у судовому засіданні з поважних причин, і при цьому був повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, у встановленому процесуальним законом порядку, подати суду свої обґрунтовані докази - заперечення проти позову.

Також, суд звертає увагу на зміст частини 1 статті 76 Цивільного процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, а нормою частини 1 статті 81 цього Кодексу встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При чому, суд звертає увагу, що для скасування заочного рішення обов'язковим є наявність обох підстав одночасно.

Натомість відповідачем у заяві не зазначено доказів, які б мали істотне значення для скасування заочного рішення та задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Суд, дослідивши матеріали справи, з урахуванням вищенаведеного, вважає за необхідне заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 284- 287 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч.4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення суду без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку встановленому цим Кодексом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Пунктом 15.5 Перехідних положень ЦПК України передбачено, що апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Е.В. Женеску