Номер провадження 2/754/1191/19
Справа №754/3648/18
РІШЕННЯ

Іменем України

22 лютого 2019 року Деснянський районний суд м. Києва

в складі: головуючого-судді - Панченко О.М.

за участі секретаря судового засідання - Козловець К.П.

представника позивача - адвоката Карпенка Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради треті особи: П»ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, Житлово-будівельний кооператив «Кристал 16» про визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1. В обґрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 (надалі спадкодавець). Згідно заповіту, посвідченого державним нотаріусом П»ятнадцятої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_4 від 06.06.2017 року та зареєстрованого в реєстрі №6-180 у присутності свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6, спадкодавець на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження, за яким належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_2 заповіла ОСОБА_2 Відповідно до технічного паспорту вказана квартира складається з 2 кімнат жилою площею 30,3 кв.м. , а всього загальною площею 50,60 кв.м. Відповідно до ордеру №051007 серії Ж виданого Виконавчим комітетом Київської міської ради народних депутатів від 25.07.1985 року ОСОБА_7 із сім»єю у складі двох осіб, а саме нього та дружини спадкодавця ОСОБА_3 отримали право на зайняття двохкімнатної квартири АДРЕСА_2 загальною житловою площею 30,5 кв.м. Вказана квартира знаходиться в Житлово-будівельному кооперативі «Кристал 16» і чоловік спадкодавця ОСОБА_7 за життя в повному обсязі сплатив пайовий внесок за квартиру, проте за життя не зареєстрував свого права власності. Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 виданого Відділом запису актів громадянського стану Дарницького та Дніпровського району м. Києва від 07.03.1974 року ОСОБА_7 та спадкодавець ОСОБА_3 перебували у зареєстрованому шлюбі. ІНФОРМАЦІЯ_3 чоловік спадкодавця ОСОБА_7 помер, що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть виданим Відділом реєстрації смерті у м. Києві від 24.05.2009 року. Після смерті чоловіка спадкодавця ОСОБА_7 його майнові права на квартиру перейшли до його дружини, тобто спадкодавця, ОСОБА_3, яка прийняла спадщину після смерті чоловіка, як особа яка проживала з ним на час відкриття спадщини, проте також через об»єктивні причини за станом свого здоров»я не встигла їх реалізувати за життя. За свого життя спадкодавець ОСОБА_3, як і її чоловік за свого життя, не мали близьких родичів, які могли б бути спадкоємцями за законом,тому спадкодавець заповіла свої майнові права на квартиру близькому знайомому ОСОБА_2, який зі своєю родиною доглядав її у похилому віці та допомагав їй за життя. Після смерті спадкодавця ОСОБА_3 позивач у встановлений законом строк звернувся до 15 Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом. Проте, після перевірки документів, що були подані позивачем, державний нотаріус ОСОБА_4 відмовила йому в оформленні свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки право власності на вищевказану квартиру не зареєстроване у встановленому законом порядку, що підтверджується довідкою, виданою Київським міським БТІ від 12.06.2017 року. За результатами пошуку інформації станом на 29.01.2018 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, який діє з 01.01.2013 року інформація про реєстрацію зазначеного об»єкта нерухомого майна відсутня. В зв»язку з цим позивач був вимушений звернутися до суду з даним позовом та просив про його прийняття та задоволення.

Ухвалою суду від 03.04.2018 року відкрито провадження у даній цивільній справі, призначено підготовче засідання.

Протокольною ухвалою суду від 08.10.2018 року підготовче засідання закрито, призначено справу до розгляду по суті.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з»явився, направивши письмові пояснення, в яких просить проводити розгляд справи без його участі.

Представники третіх осіб в судове засідання не з»явилися, в своїх письмових заявах просили проводити засідання суду без їх участі.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 (надалі спадкодавець). Згідно заповіту, посвідченого державним нотаріусом П»ятнадцятої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_4 від 06.06.2017 року та зареєстрованого в реєстрі №6-180 у присутності свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6, спадкодавець на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження, за яким належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_2 заповіла позивачу ОСОБА_2

Відповідно до технічного паспорту вказана квартира складається з 2 кімнат жилою площею 30,3 кв.м. , а всього загальною площею 50,60 кв.м.

Відповідно до ордеру №051007 серії Ж виданого Виконавчим комітетом Київської міської ради народних депутатів від 25.07.1985 року ОСОБА_7 із сім»єю у складі двох осіб, а саме нього та дружини спадкодавця ОСОБА_3 отримали право на зайняття двохкімнатної квартири АДРЕСА_2 загальною житловою площею 30,5 кв.м.

Вказана квартира знаходиться в Житлово-будівельному кооперативі «Кристал 16» і чоловік спадкодавця ОСОБА_7 за життя в повному обсязі сплатив пайовий внесок за квартиру, проте за життя не зареєстрував свого права власності.

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 виданого Відділом запису актів громадянського стану Дарницького та Дніпровського району м. Києва від 07.03.1974 року ОСОБА_7 та спадкодавець ОСОБА_3 перебували у зареєстрованому шлюбі.

ІНФОРМАЦІЯ_3 чоловік спадкодавця ОСОБА_7 помер, що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть виданим Відділом реєстрації смерті у м. Києві від 24.05.2009 року.

Після смерті чоловіка спадкодавця ОСОБА_7 його майнові права на квартиру перейшли до його дружини, тобто спадкодавця, ОСОБА_3, яка прийняла спадщину після смерті чоловіка, як особа яка проживала з ним на час відкриття спадщини, проте також через об»єктивні причини за станом свого здоров»я не встигла їх реалізувати за життя. За свого життя спадкодавець ОСОБА_3, як і її чоловік за свого життя, не мали близьких родичів, які могли б бути спадкоємцями за законом,тому спадкодавець заповіла свої майнові права на квартиру близькому знайомому ОСОБА_2, який зі своєю родиною доглядав її у похилому віці та допомагав їй за життя.

Після смерті спадкодавця ОСОБА_3 позивач у встановлений законом строк звернувся до 15 Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом. Проте, після перевірки документів, що були подані позивачем, державний нотаріус ОСОБА_4 відмовила йому в оформленні свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки право власності на вищевказану квартиру не зареєстроване у встановленому законом порядку, що підтверджується довідкою, виданою Київським міським БТІ від 12.06.2017 року.

За результатами пошуку інформації станом на 29.01.2018 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, який діє з 01.01.2013 року інформація про реєстрацію зазначеного об»єкта нерухомого майна відсутня.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов»язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Судом встановлено, що позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, через те, що право власності на квартиру АДРЕСА_1 не зареєстроване у встановленому законом порядку, що підтверджується довідкою, виданою Київським міським БТІ від 12.06.2017 року.

Відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів в суді є визнання права.

Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред»явити позов про визнання його права власності, якщо це право оскаржується або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 визначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Враховуючи те, що спадкодавцеві за життя належали нереалізовані спадкові права на нерухоме майно після смерті її чоловіка ОСОБА_7, що в свою чергу підтверджує право її спадкоємців за заповітом - позивача у справі на успадкування цього майна, але зважаючи на те, що спадкодавець за життя не змогла реалізувати свої майнові права через спадкування на належне їй нерухоме майно, не отримала свідоцтва про право на спадщину та не зареєструвала своє право власності в реєстрі речових прав на нерухоме майно, позивач не може реалізувати також свої права на успадкування цього майна за заповітом, а тому його цивільні права підлягають захисту в судовому порядку.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог ОСОБА_2 в повному обсязі, оскільки вони є доведеними та обґрунтованими.

Керуючись ст.ст. 2,4,5,263,265, 273 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 - задовольнити.

Визнати зща ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на спадкове майно, а саме на квартиру АДРЕСА_3, що знаходиться у Житлово-будівельному кооперативі «Кристал 16» та яка складається з двох кімнат жилою площею 30,3 кв.м., а всього загальною площею 50,60 кв.м. в порядку успадкування спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Головуючий: