КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

05 листопада 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Іванової І.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 18 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів, ?

в с т а н о в и в:

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 18 квітня 2019 року позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням відповідач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Разом з тим, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

У відповідності до положень ч. 3 та ч.4 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення встановлених законом строків, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Обґрунтовуючи наявність підстав для поновлення пропущеного строку, ОСОБА_1 зазначає, що про існування оскаржуваного рішення, він дізнався від свого представника ОСОБА_3 , який, за проханням відповідача, 25 вересня 2019 року ознайомився з матеріалами справи.

Однак, з наведеною позицією заявника апеляційний суд погодитися не може, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що повний текст рішення суду виготовлений 18 квітня 2019 року (а.с. 13230-32). Представнику відповідача - Філіповичу М.О., 21 червня 2019 року на ознайомлення надавались матеріали вказаної цивільної справи, після чого проставлена відмітка ним про ознайомлення (а.с. 39), та в цей же день ОСОБА_4 отримав копію оскаржуваного рішення, про що також є відмітка у матеріалах справи (а.с. 40).

В зв`язку з цим апеляційний суд вважає, що саме з 21 червня 2019 року сторона відповідача була обізнана та ознайомлена з повним текстом оскаржуваного рішення, відтак саме з вказаної дати має відраховуватися встановлений ч.2 ст. 354 ЦПК України строк.

Жодного доказу щодо обставин, які б перешкодили вчасне виконати вимоги закону та дотриматись процесуальних строків після 21 червня 2019 року апелянтом представлено не було, відтак зазначені ним підстави не можуть бути витлумачені як поважні причини пропуску строку та обумовлювати можливість його поновлення. Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням процесуальних строків (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Враховуючи вищезазначене, апелянту необхідно подати до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження та вказати інші поважні причини для його поновлення.

Крім того, апеляційна скарга не оплачена судовим збором.

В апеляційній скарзі відповідач просить звільнити його від сплати судового збору, як учасника бойових дій.

Клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

На учасників бойових дій розповсюджується дія Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII, який визначає статус, зокрема, і учасників бойових дій та гарантії їх соціального захисту.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» ветерани війни та особи, на яких поширюється чинність цього Закону, звільняються від плати за оформлення документів, юридичні консультації, а також від судових витрат, пов`язаних з розглядом питань щодо їх соціального захисту.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року № 484-VIII (набрав чинності з 01 вересня 2015 року) внесені зміни, зокрема, у статтю 5 Закону України «Про судовий збір» (пільги щодо сплати судового збору), а саме: відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Оскільки ОСОБА_1 є відповідачем у справі, у межах даної справи ним не заявлено вимог, пов`язаних з порушенням його прав, він не звільнений від сплати судового збору в силу вимог закону. Жодних інших підстав для звільнення його від сплати судового збору заявник не вказав.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно пункту 6 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір при подачі апеляційної скарги на рішення суду справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

При подачі апеляційної скаргиОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 057 грн. 20 коп. (704,8 (1762*0,4)*150%).

Судовий збір має бути сплачено за реквізитами на рахунок: отримувач: УК у Солом`янському районі; Код за ; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); МФО банку: 899998 Р/Р № UA6080024 .

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 18 квітня 2019 року залишити без руху та надати апелянту строк для усунення вказаних недоліків десять днів з дня отримання ухвали.

В іншому випадку буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Іванова