Дата документу 05.11.2019 Справа № 554/8728/19
Провадження № 2/554/2774/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 листопада 2019 року Октябрський районний суд м.Полтави у складі:

головуючого судді Савченко Л.І.,

при секретарі Гаврись В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м.Полтава цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Четверта Полтавська державна нотаріальна контра, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини ,-

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , визначивши третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Четверту Полтавську державну нотаріальну контору, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. У позовній заяві прохав встановити йому додатковий строк для прийняття спадщини терміном два місяці, визначивши причину пропуску строку поважною.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 . Заповіту про розпорядження своїм майном після смерті не залишив. Спадкоємці першої черги після смерті батька дружина ОСОБА_4 та донька ОСОБА_5 від прийняття спадщини відмовились на його користь . Спадкоємцем другої черги після смерті батька є його рідна сестра ОСОБА_2 . Позивач зазначив, що до спадкового майна померлого ОСОБА_3 належить 1/5 частини трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 67,60 кв.м., у якій він фактично проживає і зареєстрований з 18.10.1991 року. На час смерті батька йому не було відомо, що батько разом з мамою зареєстровані за адресою АДРЕСА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_2 його мати ОСОБА_4 та сестра ОСОБА_5 подали до Четвертої державної нотаріальної контори зави про відмову від належної їм за законом спадщини на користь позивача. Зазначив, що ним не було подано заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки він вважав, що фактично її прийняв, так як проживав з разом з батьком на час його смерті. Факт проживання ОСОБА_3 на день смерті у спадковій квартирі підтверджується заявами про відмову у прийнятті спадщини ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та тим, що на ім`я ОСОБА_3 були відкриті всі рахунки на сплату комунальних послуг по квартирі АДРЕСА_1 . У вересні 2019 року, маючи намір оформити спадщину, звернувся до КП «ЖЕО № 2» Полтавської міської ради за довідкою про місце реєстрації померлого батька. З довідок від 13.09.2019 року йому стало відомо, що ОСОБА_3 на день смерті був зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 , у зв`язку з цим Четверта Полтавська державна нотаріальна контора відмовила йому в оформленні спадщини за пропуском строку на її прийняття. З цих підстав, змушений звернутися до суду.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 30 вересня 2019 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, від його представника ОСОБА_6 до суду надійшла заява з проханням розглядати справу без її участі, позов прохала задовольнити (а.с.33).

Від відповідача ОСОБА_2 до суду надійшла заява, у якій остання зазначила, що позовні вимоги визнає у повному обсязі, оскільки померлий ОСОБА_3 дійсно являється її рідним братом і на день смерті проживав з дружиною ОСОБА_4 і сином ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_3 . Тому позов вважає обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню, прохала проводити розгляд справи без її участі (а.с.29).

Підстав для неприйняття визнання позову відповідачем судом не встановлено .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Четверта Полтавська державна нотаріальна контора у судове засідання свого представника не направила, від завідувача Ткаченко Н.В. надійшла заява з проханням проводити розгляд справи без участі їх представника. При вирішенні справи покладаються на розсуд суду (а.с.28).

Відповідно до ч.4 ст. 200 ЦПК України ухвалення у підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Частиною 4 ст. 206 ЦПК України встановлено, що у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність позивача та відповідача, на підставі наявних у справі даних і доказів.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

З копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого Полтавським міським відділом реєстрації актів цивільного стану Полтавського міського управління юстиції 14.10.2004 року вбачається, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а/з №3195 (а.с.9)

Факт родинних відносин, а саме те, що позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим 12 серпня 1975 року міським відділом ЗАГС міста Полтави (а.с.10).

З копії свідоцтва про право власності на житло від 09.06.1997 року виданого відділом приватизації житла вбачається, що квартира АДРЕСА_1 на праві приватної власності належить ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_7 (а.с.15).

З копій заяв поданих до Четвертої Полтавської державної нотаріальної контори 13.04.2004 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вбачається, що останні відмовились від належної їм за законом спадщини після померлого ОСОБА_3 на користь сина померлого ОСОБА_1 (а.с.11-12).

З копії Витягу № 5354568 з Єдиного реєстру заповітів вбачається, що відомості про складені заповіти ОСОБА_3 відсутні (а.с.14).

З копії витягу з Єдиного реєстру спадкових справ № 5354570 вбачається, що в реєстрі за параметрами запиту ОСОБА_3 відомості про спадкові справи відсутні (а.с.13) .

З копії довідки № 1926 від 13.09.2019 року виданої КП «ЖЕО № 2» вбачається, що ОСОБА_3 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 був зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 . (а.с.18).

З копій квитанцій про сплату комунальних послуг за адресою АДРЕСА_3 вбачається, що розрахункові рахунки відкриті на ім`я ОСОБА_3 (а.с.16).

Відповідно до статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі статтею 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини.

Відповідно до частини 1 статті 1269, частини 1 статті 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 3 статті 1222, частина 1 статті 1220, частина 1 статті 1270 Цивільного кодексу України).

З листа державного нотаріуса Ткаченко Н.В. вбачається, що ОСОБА_1 відмовлено у прийняття спадщини у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не жив разом з померлим на час відкриття спадщини і не подав заяву про прийняття спадщини в установлений законом строк, тому останній вважається таким, що не прийняв спадщину. Також роз`яснено, що ОСОБА_1 може звернутись до суду з позовом про продовження терміну про прийняття спадщини (а.с.19).

Згідно зі статтею 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Обов`язок доведення поважності причин пропуску встановленого законодавством строку для подання заяви про прийняття спадщини лежить на позивачу, оскільки відповідно до статей 12, 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, які мають значення для справи, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

В розумінні статті 1272 Цивільного кодексу України, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Як на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивач вказує на те, що він на момент смерті батька проживав у спадковій квартирі разом з батьками. На той час йому не було відомо про те, що батько зареєстрований за іншою адресою, позивач вважав, що він прийняв спадщину.

За викладених вище обставин, суд вважає доведеним в судовому засіданні факт, який також не оспорений відповідачем, на який позивач посилається як на підставу своїх вимог, те, що проживав разом з померлим та вважав себе таким, що прийняв спадщину в визначений законом строк.

Встановлені судом та наведені вище причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 суд вважає поважними.

Також, за змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Гарантоване статтею 6 Конвенції право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип пропорційності тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип пропорційності, натомість принцип пропорційності є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Практика Європейського суду з прав людини застосовує принцип пропорційності як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема, й у питаннях захисту права власності. Цей принцип закріплений і у частині 3 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України.

Окрім того, суд звертає увагу на встановлений факт відсутності інших спадкоємців першої черги за законом після померлого ОСОБА_3 , а саме дружини та дочки спадкодавця, які відмовилися від спадщини на користь позивача, та те, що відповідач ОСОБА_2 , яка є рідною сестрою ОСОБА_3 та спадкоємцем другої черги за законом, визнала позов і вважає його обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, у зв`язку із цим порушення спадкових прав інших осіб не має.

За викладених вище обставин, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 є законними та обґрунтованими, і приходить до висновку про необхідність продовження позивачу строку для прийняття спадщини, визначивши йому додатковий строк в два місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , у зв`язку із чим позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись статтями 2, 5, 10, 13, 76, 77, 81, 133, 141, 259, 263, 264, 265 Цивільного процесуального кодексу України, статтями 1269, 1270,1272 Цивільного кодексу України, -

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Четверта Полтавська державна нотаріальна контра, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий двомісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду шляхом подання протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Четверта Полтавська державна нотаріальна контора, місце знаходження м. Полтава, вул. Грабчака.2, .

Суддя Л.І.Савченко