У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

28 лютого 2019 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області А.І. Костенко, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_2 до Молодецької сільської ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_5 в селі Молодецьке, Маньківського району, Черкаської області у віці 71 років помер батько позивача ОСОБА_3, про що 11.08.2014 року складено відповідний актовий запис № 26, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2, виданим 11.08.2014 року виконавчим комітетом Молодецької сільської ради Маньківського району Черкаської області. Довідка Молодецької сільської ради Маньківського району Черкаської області від 26.12.2018 року № 1398 підтверджує, що ІНФОРМАЦІЯ_5 в селі Молодецьке, Маньківського району, Черкаської області помер ОСОБА_3, який був зареєстрований та постійно проживав в АДРЕСА_1. Також дана довідка інформує, що спадкоємцями за законом першої черги після смерті ОСОБА_3 являються: дружина ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 в селі Молодецьке та діти ОСОБА_2, ОСОБА_5, ОСОБА_6. Крім того, дана довідка інформує, що від імені спадкодавця виконавчим комітетом Молодецької сільської ради посвідчувався заповіт 22 липня 2005 року за реєстровим №31, який було змінено заповітом посвідченим 12 грудня 2013 року за реєстровим №26, згідно якого спадкоємцем являється ОСОБА_2, заповіт не змінювався і не відмінявся. Заповітом від 22 липня 2005 року за реєстровим №31, ОСОБА_3 заповів позивачу належний йому житловий будинок з надвірними спорудами, присадибну земельну ділянку, та земельну ділянку розміром 1,9788 га., згідно державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_3 від 06.09.2002 року. Останнім заповітом від 12 грудня 2013 року за реєстровим №26, ОСОБА_3 позивачу належний йому житловий будинок з надвірними спорудами в селі Молодецьке, присадибну земельну ділянку, та земельну ділянку розміром 1,9788га згідно державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_3 від 06.09.2002 року. На час смерті ОСОБА_3 мама позивача (дружина покійного) ОСОБА_4 проживала разом з ним, і є такою, що прийняла спадщину у відповідності до ч. 3 ст. 1268 глави 87 Цивільного Кодексу України, за якою спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Тобто, мати позивача ОСОБА_4 як спадкоємиця за законом першої черги єдина прийняла спадщину після смерті свого чоловіка ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 в селі Молодецьке, Маньківського району, Черкаської області. Разом з тим, своїх спадкових прав після смерті чоловіка не переоформляла. Викладене підтверджується інформацією, наведеною у постанові державного нотаріуса Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.12.2018 року. Мати позивача ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 у віці 67 років в селі Молодецьке, Маньківського району, Черкаської області, про що 19.12.2016 року складено відповідний актовий запис за № 23, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4, виданим 19.12.2016 року виконавчим комітетом Молодецької сільської ради Маньківського району Черкаської області. Довідка Молодецької сільської ради Маньківського району Черкаської області від 21.01.2019 року № 68 підтверджує, що ІНФОРМАЦІЯ_6 в селі Молодецьке, Маньківського району, Черкаської області померла ОСОБА_4, яка була зареєстрована та постійно проживала в АДРЕСА_1. Також дана довідка інформує, що спадкоємцями за законом першої черги після смерті ОСОБА_4 являються діти: ОСОБА_2, ОСОБА_5, ОСОБА_6. Крім того, дана довідка інформує, що від імені спадкодавця виконавчим комітетом Молодецької сільської ради посвідчувався заповіт 12 грудня 2013 року за реєстровим №25 згідно якого спадкоємцем являється ОСОБА_2, даний заповіт було уточнено заповітом посвідченим 17 червня 2015 року за реєстровим №22, згідно якого спадкоємцем являється ОСОБА_2. Також посвідчувався заповіт 23 лютого 2016 року за реєстровим №1, згідно якого спадкоємцем являється ОСОБА_8. Заповіти не змінювались і не відмінялись. Останнім заповітом, вчиненим ОСОБА_4 на ім'я позивача 17 червня 2015 року за реєстровим №22, спадкодавець заповіла позивачу належні їй земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,9073га згідно державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_5 від 06.09.2002 року та площею 2,0055га згідно державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_6 від 06.09.2002 року, які розташовані в адміністративних межах Молодецької сільської ради Маньківського району Черкаської області. Аналогічне заповітне розпорядження було зроблено матір'ю згідно попереднього заповіту від 12 грудня 2013 року, посвідченого Молодецькою сільською радою Маньківського району Черкаської області за р. № 25. Заповітом від 23 лютого 2016 року за реєстровим №1, мати позивача ОСОБА_4 заповіла ОСОБА_8 земельну ділянку площею 2,0055га згідно державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_6 від 06.09.2002 року. Копію вказаного заповіту позивачу надала дана спадкоємиця за заповітом, його текстом підтверджується, що він стосується іншого майна, ніж те майно, що визначене за даним позовом про визнання права власності в порядку спадкування за законом. Тобто, цим самим підтверджується, що хоча є в наявності інший спадкоємець за іншим заповітом, проте цим іншим заповітом заповідано інше визначене майно - земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, і відношення до спадкування заповіданого позивачу іншого майна (житлового будинку) - немає. Після смерті матері ОСОБА_4 позивач подав заяву про прийняття спадщини до Маньківської державної нотаріальної контори, де за її заявою заведено спадкову справу № 28 за 2017 рік, номер у Спадковому реєстрі - 60177268, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 46604930 від 01.02.2017 року. 16 січня 2018 року державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., на ім'я позивача видано Свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстроване в реєстрі за № 25. Даним Свідоцтвом нотаріусом посвідчено, що на підставі ст. 1261 Цивільного кодексу України, спадкоємцем майна гр. ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 є син - гр. ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (позивач по справі). Спадкове майно, на яке видано це свідоцтво складається з земельної ділянки площею 1,9073га, що розташована в адмінмежах Молодецької сільської ради Маньківського району Черкаської області, яка належала померлій на підставі державного акту на право приватної власності на землю серія НОМЕР_7, виданого Молодецькою сільською радою Маньківського району Черкаської області 06.09.2002 року. Право власності на дане майно зареєстровано за позивачем в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що підтверджується Витягом про реєстрацію від 16.01.2018 року №110696818. Також, 16 січня 2018 року державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., на ім'я позивача видано Свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстроване в реєстрі за № 27. Тобто, позивач переоформив на своє ім'я спадкове майно після смерті своєї матері, про що отримав відповідні Свідоцтва про право на спадщину за законом від 16.01.2018 року. Даними Свідоцтвами про право на спадщину нотаріально підтверджуються як родинні стосунки позивача відносно того, що він є сином матері і батька (що є повноваженнями нотаріуса), так і факт прийняття спадщини її матері ОСОБА_4 після смерті свого чоловіка ОСОБА_3, яку вона прийняла, але не оформила своїх спадкових прав у зв'язку зі смертю. Після її смерті ці права на спадщину перейшли до позивача в порядку спадкування за законом у відповідності до ст. 1218 ЦКУ, за якою до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. Також нотаріусом перевірено відсутність інших осіб, які б реалізували своє право на спадкування при його наявності. Після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_4 залишилось інше заповідане батьком та прийняте у спадщину спочатку матір'ю, а потім після її смерті прийняте у спадщину позивачем спадкове майно - житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами по вулиці Гагаріна, 44а в селі Молодецьке Маньківського району Черкаської області, яке входить до складу прийнятої позивачем спадщини, та разом з тим на дане майно відсутній правовстановлюючий документ. В процесі оформлення спадщини виявилось, що у позивача немає можливості оформити у спадщину в нотаріальному порядку вказане спадкове майно. 20.12.2018 року позивач звернувся до Маньківської державної нотаріальної контори з письмовою заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_2, який належав батькові позивача ОСОБА_3. Згідно листа за вих. .№ 2565/02-31 від 20.12.2018 року державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.12.2018 року. Відмова у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами належний покійному ОСОБА_3 мотивована тим, що відсутній правовстановлюючий документ на спадкове майно. Згідно п.4.12 п.4 гл.10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів. У відповідності до пункту 4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві. Оскільки ОСОБА_2 не було пред'явлено правовстановлюючий документ на житловий будинок, постановлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок, який належав ОСОБА_3, - відмовити. Разом з тим, згідно наведеної у вказаній постанові інформації повідомлено, що згідно пункту 3 статті 1268 глави 87 Цивільного Кодексу України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Також постановою нотаріуса поінформовано, що згідно довідки №1982, виданої Молодецькою сільською радою Маньківського району Черкаської області 10.11.2017 року, за місцем проживання померлого ОСОБА_3, зі спадкодавцем на день смерті була зареєстрована та проживала дружина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Оскільки ОСОБА_4 не зверталася до Маньківської державної нотаріальної контори з заявою про відмову від прийняття спадщини, а згідно довідки №1982, виданої Молодецькою сільською радою Маньківського району Черкаської області 10.11.2017 року, вона вважається такою, що фактично прийняла спадщину. Також поінформовано, що на підставі заяви ОСОБА_2 від 01.02.2017 року про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_6, державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., була відкрита спадкова справа №28 за 2017 рік. За даними Спадкового реєстру було перевірено наявність відкритої спадкової справи, спадкового договору чи заповіту, складеного спадкодавцем. На момент заведення спадкової справи виявлено заповіти, посвідчені Молодецькою сільською радою Маньківського району Черкаської області 12.12.2013 року за р.№25, 17.06.2015 за р.№22, 23.02.2016 року за р.№1 від імені ОСОБА_4. У видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на належний спадкодавцеві та заповіданий спадкоємцеві-позивачу будинок відмовлено, одночасно надано інформацію про те, що спадкова справа за заявою позивача заведена, інших спадкоємців, які б реалізували своє право на спадкування, за наявною інформацією немає. Разом з тим слід зазначити що за наявною наданою нотаріальною конторою інформацією, ніхто інший із можливих спадкоємців за законом, вказаних у довідках Молодецької сільської ради Маньківського району Черкаської області від 26.12.2018 року № 1398 та від 21.01.2019 року № 68 не реалізував своє право на спадкування, заяв про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подавав. Таким чином, інші можливі спадкоємці, які не подали у встановлений шестимісячний строк заяви про прийняття спадщини, відповідно до закону є такими, що її не прийняли. Разом з тим, брат ОСОБА_5, який спадщину після смерті батьків не приймав, надав позивачу заяву, якою підтверджує, що відмовляється від прийняття спадщини за законом на житловий будинок з надвірними спорудами та не заперечує проти оформлення спадщини ОСОБА_2, позовні вимоги в частині визнання за ним права власності на житловий будинок з надвірними спорудами в селі Молодецьке Маньківського району Черкаської області визнає повністю, та справу розглядати без його участі. Справжність підпису на вказаній заяві засвідчено нотаріально посадовою особою виконавчого комітету Молодецької сільської ради Маньківського району Черкаської області 21.01.2019 року. Мати позивача ОСОБА_4 за життя надала заяву, якою повідомила, що відмовляється від прийняття обов'язкової частки в спадщині після померлого чоловіка ОСОБА_3 та не заперечує проти оформлення спадщини сином ОСОБА_2. Справжність підпису на вказаній заяві засвідчено нотаріально посадовою особою виконавчого комітету Молодецької сільської ради Маньківського району Черкаської області 15.06.2015 року. Таким чином, позивач є єдиним спадкоємцем за законом після смерті свого батька ОСОБА_3 та своєї матері ОСОБА_4, який реалізував право на спадкування. Викладене підтверджується сукупністю інформації, яка міститься у довідках Молодецької сільської ради Маньківського району Черкаської області від 26.12.2018 року №1398, від 21.01.2019 року № 68, заповітах ОСОБА_3 від 22.07.2005 року за р. №31, від 12.12.2013 року за р. №26, заповітах ОСОБА_4 від 12.12.2013 року за р.№25, від 17.06.2015 за р.№22, у свідоцтвах про спадщину за законом від 16.01.2018 року, у постанові державного нотаріуса Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г. від 20.12.2018 року, за якою вбачається, що єдиним спадкоємцем з кола спадкоємців, визначеного законом та заповітом, який реалізував свої права на спадкування, є лише ОСОБА_2, позивач по справі. Разом з тим, хоча у видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено з підстави відсутності правовстановлюючого документа, наявні документи підтверджують те, що майно дійсно належало покійному батькові, однак за життя він не встиг отримати на нього правовстановлюючий документ. Довідка Молодецької сільської ради Маньківського району Черкаської області від 26.12.2018 року № 1399, надана позивачу, підтверджує, що житловий будинок по АДРЕСА_2, згідно погосподарської книги №7, сторінка № 78, рахунок НОМЕР_8 рахується за покійним батьком ОСОБА_3. Довідка Молодецької сільської ради Маньківського району Черкаської області від 12.02.2019 року № 162, надана позивачу, підтверджує, що нумерація даного будинку змінена у зв'язку з упорядкуванням нумерації з №39 на №44а (номер 39 вказаний у заповіті ОСОБА_3 від 12.12.2013 року).

27.12.2018 року ПП "Уманський центр технічної інвентаризації" на замовлення позивача проведено технічну інвентаризацію житлового будинку садибного типу по АДРЕСА_2. Згідно даних технічної інвентаризації встановлено, що житловий будинок з надвірними будівлями збудовано у 1984-1991 роках. 12.02.2019 року за № 22/18-06 відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Маньківської районної державної адміністрації надано висновок про відповідність забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації, державних будівельних норм і правил. Згідно даного висновку, відділ містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Маньківської районної державної адміністрації не заперечує щодо визнання права власності на збудований житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_2. Відповідно до п.42 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015р. №1127, для державної реєстрації права власності на індивідуальні (садибні) житлові будинки, садові, дачні будинки, господарські (присадибні) будівлі і споруди, прибудови до них, що закінчені будівництвом до 5 серпня 1992 року, подаються: 1) технічний паспорт на об'єкт нерухомого майна; 2) документ, що підтверджує присвоєння об'єкту нерухомого майна адреси. Позивач не може скористатись даним Порядком та зареєструвати право власності, оскільки будинок рахується згідно погосподарського обліку сільської ради за покійною. Таким чином, склалась ситуація, що для оформлення прав власності на вказане майно в порядку спадкування необхідно отримати свідоцтво про право на спадщину, попередньо зареєструвавши майно. Зареєструвати ж право власності немає можливості, тому що власник мертвий, зареєструвати майно за померлим теж немає правових підстав. Тобто, у позивача як спадкоємця, немає можливості оформити право власності на майно в іншому порядку, ніж шляхом звернення до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п'яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов'язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/240/19 за позовом ОСОБА_2 до Молодецької сільської ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 20 березня 2019 року о 10 годині 00 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз'яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п'ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов'язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім'я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв'язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв'язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 20 березня 2019 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 20 березня 2019 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз'яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов'язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п'ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім'я (прізвище, ім'я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв'язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов'язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім'ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім'ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім'ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов'язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов'язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз'яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв'язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім'я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ckourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до апеляційного суду Черкаської області у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя А. І. Костенко