Справа № 583/5544/18
27 лютого 2019 року Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:
головуючого-судді - Плотникової Н.Б.
при секретарі - Логвиненко Л.М.
розглянув в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в місті Охтирка Сумської області справу за позовом
до Акціонерного товариства «Страхова компанія «ОРАНТА-ЖИТТЯ»
третя особа: ОСОБА_2
про стягнення страхового відшкодування,
Позивачка в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав, викладених в позовній заяві, та просить їх задовольнити.
Третя особа ОСОБА_2 в судовому засіданні просив задовольнити позовні вимоги ОСОБА_3
Представник відповідача - АТ «Страхова Компанія «ОРАНТА-ЖИТТЯ» в судове засідання не зявився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідом, відзиву не надав, справа розглядається в порядку заочного провадження.
Заслухавши пояснення позивача, третьої особи, вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.
Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).
Представник відповідача не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.
Судом встановлено, що між сторонами існують правовідносини, що виникли з договору страхування.
Відповідно до ст. 979 ЦК України та ст. 1 Закону України «Про страхування» за договором страхування одна сторона (страховик) зобов'язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов'язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.
Предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, що не суперечать закону і пов'язані, зокрема, з життям, здоров'ям, працездатністю та пенсійним забезпеченням (особисте страхування) (ст. 4 Закону України «Про страхування»).
Згідно ст. 981 ЦК України договір страхування укладається в письмовій формі. Договір страхування може укладатись шляхом видачі страховиком страхувальникові страхового свідоцтва (поліса, сертифіката).
Відповідно до ст. 6 Закону України «Про страхування», добровільне страхування - це страхування, яке здійснюється на основі договору між страхувальником і страховиком. Загальні умови і порядок здійснення добровільного страхування визначаються правилами страхування, що встановлюються страховиком самостійно відповідно до вимог цього Закону. Конкретні умови страхування визначаються при укладенні договору страхування відповідно до законодавства. Видами добровільного страхування можуть бути, зокрема, страхування життя.
Статтею 988 ЦК України та ст. 20 Закону України «Про страхування» страховик зобов'язаний: ознайомити страхувальника з умовами та правилами страхування. Протягом двох робочих днів, як тільки стане відомо про настання страхового випадку, вжити заходів щодо оформлення всіх необхідних документів для своєчасного здійснення страхової виплати або страхового відшкодування страхувальнику. При настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк. Страховик несе майнову відповідальність за несвоєчасне здійснення страхової виплати (страхового відшкодування) шляхом сплати страхувальнику неустойки (штрафу, пені), розмір якої визначається умовами договору страхування або законом.
Згідно ст. 25 Закону України «Про страхування» здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком.
Судом встановлено, що 11.07.2007 р. між позивачем ОСОБА_1 та Страховою компанією «ОРАНТА-ЖИТТЯ» було укладено договір страхування життя за програмою «Оранта-Лайф», який складається з заяви страхувальника на страхування з усіма додатками, Полісу страхування життя № 1000261 від 11.07.2007 р. (а.с. 13) та Правил добровільного страхування життя за програмою «Оранта-Лайф» від 19.04.2006 р. (а.с. 19-27).
Відповідно до п. 5.2 Правил добровільного страхування життя за програмою «Оранта-Лайф» (далі Правил) страховий випадок подія, передбачена Договором, яка відбулася та з настанням якої виникає обовязок Страховика здійснити страхову виплату Вигодонабувачу.
Відповідно до п. 5.3.1 Правил страховими випадком згідно цих правил є дожиття застрахованої особи до закінчення дії Договору.
Відповідно до п. 16.4 Правил у термін не більше пятнадцяти робочих днів, як тільки стане відомо про настання страхового випадку, Страхувальник або особа, яка відповідно до Договору має право на отримання страхової виплати, зобовязані надати Страховику усі необхідні документи згідно з розділом 17 цих правил.
Встановлено, що після настання страхового випадку дожиття ОСОБА_2 до 10.07.2017 р. позивачка ОСОБА_1 у строк, передбачений договором, подала відповідачу документи для здійснення виплати, а саме: заяву про здійснення страхової виплати у звязку з настанням страхового випадку, поліс страхування життя № 10000261, банківські реквізити отримувача виплати.
Листом № 08-03-10/2778 від 19.04.2018 р. за підписом голови правління ПАТ «НАСК «ОРАНТА» ОСОБА_4 ОСОБА_1 було повідомлено, що ПАТ «НАСК «ОРАНТА» було розглянуто звернення вх.. № 1-03/78 від 23.02.2018 р., дійсно ПАТ «НАСК «ОРАНТА» є акціонером АТ «СК «ОРАНТА-ЖИТТЯ», але відповідно до діючого законодавства акціонер може впливати на керівництво акціонерного товариства лише через загальні збори товариства. ПАТ «НАСК «ОРАНТА» не має законних можливостей давати вказівки виконавчим органам АТ «СК «ОРАНТА-ЖИТТЯ», в тому числі щодо прийняття рішення про здійснення страхової виплати за договором страхування. З метою врегулювання проблеми рекомендовано звернутися письмово до АТ «СК «ОРАНТА-ЖИТТЯ» та отримати запитувану інформацію.
Відповідно до листа директора АТ «СК «Оранта-Життя» від 29.08.2018 р. на звернення ОСОБА_2 повідомлено, що заява на виплату страхової суми згідно полісу страхування життя № 1000190 за програмою «Оранта-Лайф» була прийнята компанією до розгляду 04.07.2017 р. Від імені Компанії просить вибачення за затримку у здійсненні виплати страхової суми за договором. Враховуючи складну економічну ситуацію, фінансова система України, частиною якої є АТ СК «Оранта-Життя», відчуває суттєвий тиск. Керівництво компанії виконує всі необхідні дії для скорішого розвязання тієї ситуації, яка виникла.
Відповідно до п. 14.4.4 Правил страховик зобовязаний при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату у передбачений Договором строк.
Належних та допустимих доказів на підтвердження сплати позивачу страхової виплати відповідач не надав.
Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Частиною 1 ст. 530 ЦК України передбачено, що зобов'язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.
Відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 20 Закону України «Про страхування» страховик зобов'язаний при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк. Страховик несе майнову відповідальність за несвоєчасне здійснення страхової виплати (страхового відшкодування) шляхом сплати страхувальнику неустойки (штрафу, пені), розмір якої визначається умовами договору страхування або законом.
Відповідно до п. 18.1 Правил страховик зобовязаний при надходженні письмової заяви на здійснення страхової виплати від Страхувальника чи особи, яка відповідно до Договору має право на отримання страхової виплати, в термін не більше пятнадцяти робочих днів з дня одержання всіх необхідних документів прийняти рішення про виплату чи відмову у страховій виплаті.
Відповідно до п. 20.1, 20.2 Правил при настанні страхового випадку Страховик здійснює страхову виплату відповідно до розділу 9 цих Правил. Страхова виплата здійснюється в термін не більше пятнадцяти робочих днів з дня отримання всіх необхідних документів відповідно до розділу 17 цих Правил на підставі страхового акт, який складається страховиком або уповноваженою особою.
З листа директора АТ «СК «Оранта-Життя» від 29.08.2018 р. вбачається, що заява на виплату страхової суми згідно полісу страхування життя за програмою «Оранта-Лайф» була прийнята компанією до розгляду 04.07.2017 р.
З урахуванням викладений положень страхова виплата мала бути сплачено до 19.07.2017 р.
Враховуючи вимоги законодавства, суд дійшов висновку, що відповідач має сплати позивачу 3 % річних та інфляційні втрати за період з 20.07.2017 року по 31.12.2018 року, період прострочки становить 530 дні.
Розрахунок трьох процентів річних за прострочення виконання грошового зобов'язання згідно ч. 2 ст. 625 ЦК України наступний: сума заборгованості х 3 % : 365 х кількість днів прострочення.
Виходячи з Рекомендацій відносно порядку застосування індексів інфляції при розгляді судових справ, викладених у листі Верховного суду України від 03 квітня 1997 року № 362-97р, індекс інфляції за період з 20.07.2017 року по 31.12.2018 року складає 115,5948 % (шляхом множення індексів за кожний місяць за весь спірний період):
100,2 % х 99,9 % х 102,0 % х 101,2 % х 100,9 % х101,0 % х 101,5 % х100,9 % х 101,1 % х 100,8 % х 100,0% х 100,0 % х 99,3 % х 100,0 % х 101,9 % х 101,7 % х 101,4 % х 100,8 % = 115,5948 %.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 704,80 грн.
Керуючись ст.ст. 526, 530, 625, 979, 981, 988 ЦК України, ст.ст. 2, 5, 10-13, 19, 76-82, 141, 258, 259, 264, 265, 273, 282 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржене до Сумського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Охтирський міськрайонний суд Сумської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Н.Б. Плотникова