Справа № 305/1319/19
Провадження по справі 2/305/774/19
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

"04" листопада 2019 р. м.Рахів

Суддя Рахівського районного суду Закарпатської області Ємчук В.Е., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 в інтересах якого ОСОБА_2 до Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору Головне управління Держгеокадастру у Закарпатської області про визнання бездіяльності неправомірною, зобов`язання вчинити певні дії, визнання права власності на землю,

ВСТАНОВИВ:

До Рахівського районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору Головне управління Держгеокадастру у Закарпатської області про визнання бездіяльності неправомірною, зобов`язання вчинити певні дії, визнання права власності на землю.

Під час вивчення матеріалів справи виявлено обставини, які свідчать про недодержання позивачем вимог, передбачених законом для звернення до суду.

Так, згідно зі статтею 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. До позовної заяви також додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з актом Рахівського районного суду від 11 липня 2019 року, при надходженні до суду позовної заяви ОСОБА_1 були відсутні документи, що зазначені в додатку та копія позовної заяви з додатками для сторін.

Отже, ОСОБА_1 до позовної заяви не додав документів, які зазначені в додатку та копій позовної заяви з додатками для сторін, а також квитанції про сплату судового збору чи документів, які б підтверджували підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.3,4 ЗУ "Про судовий збір" судовий збір справляється, у тому числі за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду фізичною особою позову немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2019 року, відповідно до Закону України "Про державний бюджет України на 2019 рік", складає 1921 гривню.

Судовий збір за розгляд заяви Рахівським районним судом сплачується на рахунок: отримувач коштів УК у Рахiв. р/Рахівський р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ)37862638, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA6007211, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу 101.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 5 ЗУ "Про судовий збір" позивач має сплатити судовий збір в сумі 768 гривень 40 копійок.

Крім того, згідно з частиною 7 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до частини третьої статті 26 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Відповідно до частин першої, третьої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з частиною першою статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

У рішенні Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року № 3-рп/99 зроблено висновок, що за правовою природою представництво в суді є правовідносинами, в яких одна особа (представник) на підставі певних повноважень виступає від імені іншої особи (довірителя) і виконує процесуальні дії в суді в її інтересах, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для неї права та обов`язки.

Взаємовідносини між довірителем та представником мають договірний характер.

Згідно з частинами першою та третьою статті 237 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє; представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства. Згідно з частиною першою статті 240 ЦК України представник зобов`язаний вчиняти правочин за наданими йому повноваженнями особисто; він може передати своє повноваження частково або в повному обсязі іншій особі, якщо це встановлено договором або законом між особою, яку представляють, і представником, або якщо представник був вимушений до цього з метою охорони інтересів особи, яку він представляє. Відповідно до положень статей 248, 249 ЦК України представництво за довіреністю припиняється, зокрема, у разі скасування довіреності особою, яка її видала.

Особливості представництва в цивільному судочинстві передбачено, серед іншого, частиною четвертою статті 62 ЦПК України, згідно з якою повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

У свою чергу, відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (частина перша статті 26) адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Згідно з частиною другою статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги; ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката; Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Відповідно до пункту 4 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року № 36, зі змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 27 травня 2017 року № 151 (далі - Положення), ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Згідно з пунктом 14 Положення про обмеження правомочності адвоката, встановлені угодою про надання правової допомоги, останній, або керівник адвокатського об`єднання (бюро) зобов`язані вказати на звороті ордера.

Зазначена норма узгоджується з імперативною вимогою частини четвертої статті 26 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність", положеннями статей 58, 60 ЦПК України, статей 237, 240 ЦК України, що спрямовані на забезпечення інтересів особи, яка прийняла рішення брати участь у судовому процесі через представника, гарантування захисту її інтересів цим представником в межах наданих йому повноважень, що забезпечує справедливе й ефективне судочинство.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що, по-перше, повноваження представника, яким є адвокат, повинні бути підтверджені оригіналами (належним чином завіреними копіями) ордеру, виданого на ведення справи в суді, або довіреності; по-друге, ордер, на відміну від довіреності, не вказує обсяг повноважень, наданих адвокату.

Як вбачається з позовної заяви ОСОБА_1 , остання підписана особою, яка зазначена як представник - адвокат Бородін Д.В.

Слід зазначити, що повноваження адвоката, зокрема, в даному випадку щодо підписання позовної, повинно підтверджуватись домовленістю сторін у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтом та адвокатом домовленості стосовно об`єму наданих йому повноважень, шляхом окремого визначення такої дії у договорі.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2018 року № 811/1507/18.

У ордері серії ЖТ №069754 про надання правової допомоги ОСОБА_1 зазначено, що ОСОБА_2 діє на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги №5 від 12 червня 2019 року, однак ні договору, ні витягу з нього суду не надано, отже у суду немає даних про те, чи уповноважує позивач ОСОБА_1 адвоката Бородіна Дмитра Вікторовича на підписання позовної заяви.

Суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, сформульовану в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31) де зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України заява, подана без додержання вимог викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Наведені вище недоліки перешкоджають призначенню даної позовної заяви до розгляду та дають підстави залишити її без руху, для усунення недоліків, зазначених вище.

Керуючись ст.177, 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору Головне управління Держгеокадастру у Закарпатської області про визнання бездіяльності неправомірною, зобов`язання вчинити певні дії, визнання права власності на землю залишити без руху, надавши позивачу семиденний строк з дня отримання ним ухвали для усунення недоліків.

У разі невиконання ухвали суду, у встановлений ч.2 ст. 185 ЦПК України строк, позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рахівського районного суду: В.Е. Ємчук