Справа № 647/2782/19
№ провадження 2/647/735/2019
11.11.2019 року Бериславський районний суд Херсонської області у складі:
головуючого судді: Кириленко М.О.
при секретарі: Пилипчуку О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Берислав Херсонської області в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом Новокаховського міжрайонного відділення комерційного обліку Акціонерного товариства «Херсонобленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної порушенням ПКЕЕН та ПРРЕЕ,
У жовтні 2019 року позивач звернувся до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що при проведенні працівниками уповноваженими представниками оператора системи, від якого споживач отримує електроенергію, планового обходу та перевірки відключень, за адресою АДРЕСА_1 , де проживає відповідач, встановлено факти порушення Правил користування електроенергією та Правила роздрібного ринку електроенергії, а саме: 16.03.2019 року самовільне підключення до мереж шляхом накидування фазного дроту на ПЛ-0,4 кВ, минуючи розрахунковий прилад обліку електричної енергії., складений акт про порушення №232281; 05.04.2019 року самовільне підключення до мереж шляхом накидування дротів «фаза-нуль» на ПЛ-0,4 кВ, минуючи розрахунковий електролічильник, складений акт про порушення №234592. На підставі даних актів, відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією позивачем розраховано вартість спожитої необлікованої електричної енергії, яка становить 17 244,02 грн., котру у добровільному порядку не відшкодовано. В зв`язку з чим, позивач просить суд стягнути з ОСОБА_1 на свою користь зазначену суму, а також понесені судові витрати.
Ухвалою суду від 23 жовтня 2019 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.
В судове засідання представник позивача не з`явився, заявою просив розглянути справу за його відсутності, на позовних вимогах наполягав, проти винесення заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час та місце судового засідання повідомлялася належним чином, про що свідчить поштове повідомлення. Причину своєї неявки не повідомила, відзив на позов не подала.
За відсутності клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін, у відповідності до ч.ч.5, 8 ст.279 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу за наявними у справі матеріалами.
Зі згоди представника позивача, який заявою не заперечував проти винесення заочного рішення, у випадку не надходження до суду відзиву у визначений строк, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
У відповідності до ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне:
Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Положенням ст.5 ЦПК України визначено, що суд, здiйснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Перелiк способів захисту цивiльних прав та iнтересiв мiститься в статтi 16 ЦК України. Цей перелiк не є вичерпним i суд може захистити цивiльне право або інтерес iншим способом, що встановлений законом або договором.
У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Так, за змістом ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа вільно, на власний розсуд, обирає способи участі у справі.
Статтею 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Частиною 1 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу.
Згідно п. 3 ч. 1. ст. 57 цього Закону, електропостачальники мають право на своєчасне та в повному обсязі отримання коштів за продану електричну енергію та послуги з постачання електричної енергії відповідно до укладених договорів.
Частиною 1, п.п.6, 4 ч.2 ст. 77 цього ж закону передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку.
Відповідно до п.1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, об`єкт побутового споживача - житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування.
Відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів» ст.1 п.22 у якій визначений термін споживач - це фізична особа, яка придбає, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Обов`язки виникають з закону або договору.
Згідно ч.1 ст.714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Підпунктом 20 пункту 5.5.5 Розділу 5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, визначено, що споживач зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
З матеріалів справи вбачається, що згідно довідки Львівської сільської ради Бериславського району Херсонської області від 21.10.2019 року ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою АДРЕСА_1 .
Особовий рахунок № НОМЕР_1 за адресою АДРЕСА_1 , оформлено на ОСОБА_2 , що підтверджується роздруківкою по платежах даного споживача та роздруківкою зняття контрольних показань за вищевказаною адресою.
При проведенні перевірки дотримання абонентом «Правил користування електричною енергією для населення» за адресою АДРЕСА_1 працівниками Новокаховського РЕЗ і ЕМ 16.03.2019 року виявлені порушення ПКЕЕН, яке виразилось у самовільнму підключенні до мереж шляхом накидування фазного дроту на ПЛ-0,4 кВ, минуючи розрахунковий електролічильник.Електроенергія споживається, але не обліковується приладом обліку. Був складений акт про порушення ПКЕЕН № №232281від 16.03.2019 року стосовно ОСОБА_1 .
При проведенні перевірки дотримання абонентом «Правил роздрібного ринку електричної енергії» за адресою АДРЕСА_1 , уповноваженими працівниками оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію АТ «Херсонобленерго» 05.04.2019 року виявлені порушення ПРРЕЕ, яке виразилось у самовільному підключенні шляхом підключення дротів «фаза-нуль» на ПЛ-0,4 кВ, минуючи розрахунковий електролічильник. Електроенергія споживається, але не обліковується приладом обліку. Був складений акт про порушення ПРРЕЕ № 234592 від 05.04.2019 року стосовно ОСОБА_1
Відповідно п.3.1.5. Методики, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.
Згідно з підпунктом "б" пункту 3.3 Методики, у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж, які йому не належать на правах власності або користування, та за умови відсутності договірних відносин з енергопостачальником, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення та до дня усунення порушення.
В п.3.5 Методики зазначено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W доб.с.п. (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год.
У разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних а акті про пломбування , або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.
Згідно п.4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №122 від 08.02.2006 року, обсяг електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ.
Протоколами засідання комісії Н.Каховського РЕЗ і ЕМ по розгляду актів про порушення ПКЕЕН та ПРРЕЕ побутовими споживачами, на якому було перевірено правильність складання акта про порушення ПКЕЕН та ПРРЕЕ, визначено спосіб самовільного підключення, механізм безоблікового споживання електричної енергії, а також перевірено правильність проведеного розрахунку суми не облікованої електричної енергії, який був проведений у відповідності до вимог Методики, та становить за актом ПКЕЕН № 232281 від 16.03.2019 року 1 816,32 грн. та за актом ПРРЕЕ №234592 від 05.04.2019 року 15 427,70 грн., а всього 17 244,02 грн.
Крім того, доказами самовільного підключення ОСОБА_1 є службові записки контролера Новокаховського РЕЗ і ЕМ ОСОБА_3 , який приймав участь під час складання актів про порушення ПКЕЕН № 232281 від 16.03.2019 року та ПРРЕЕ №234592 від 05.04.2019 року. Під час складання акта № 232281 від 16.03.2019 року проводилася фотозйомка, з якої вбачається факт порушення ПКЕЕН.
З метою досудового врегулювання спору листом Новокаховського МВКО АТ «Херсонобленерго» направлялась вимога про відшкодування завданих збитків в добровільному порядку.
Згідно статті 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці крім іншого є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у своїй постанові №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» у п.2 розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам особи, а також шкода завдана майну особи, відшкодовуються в повному обсязі особою, яка її завдала.
Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на її відшкодування та відповідно до частини 2 зазначеної статті, збитки складаються з реальних збитків та упущеної вигоди. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку і знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
З огляду на вищезазначене відповідальність настає при існуванні складу правопорушення, що включає: протиправність поведінки, наявність шкоди, причинного зв`язку між ними та вини заподіювача шкоди.
За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.
Оскільки зазначена вартість необлікованої електричної енергії відповідачем в добровільному порядку не відшкодована, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню в повному обсязі.
Крім того, відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, із ОСОБА_1 на користь позивача підлягають стягненню понесені та документально підтвердженні судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 1 921, 00 грн.
На підставі викладеного, в межах заявлених позивачем вимог, з урахуванням принципів змагальності та диспозитивності цивільного судочинства, керуючись ст.ст.12, 13, 77, 81, 259, 263-265, 268, 280-283 ЦПК України, суд
Позов Новокаховського міжрайонного відділення комерційного обліку Акціонерного товариства «Херсонобленерго» - задовольнити.
Стягнути із ОСОБА_1 на користь Новокаховського міжрайонного відділення комерційного обліку Акціонерного товариства «Херсонобленерго» вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН та ПРРЕЕ, у розмірі 17 244,02 (сімнадцять тисяч двісті сорок чотири грн. дві коп.) грн.
Стягнути із ОСОБА_1 на користь Новокаховського міжрайонного відділення комерційного обліку Акціонерного товариства «Херсонобленерго» - 1 921, 00 грн. в рахунок відшкодування судових витрат.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення, шляхом подання апеляційної скарги із врахуванням п. 15.5 розділу ХII «Перехідні положення» ЦПК України, тобто до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, до Херсонського апеляційного суду через Бериславський районний суд Херсонської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя М.О.Кириленко