КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Справа № 357/5628/19
УХВАЛА
08 листопада 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Мельника Я.С., розглянувши матеріали апеляційної скарги військової частини НОМЕР_1 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 , третя особа: Квартирно-експлуатаційний відділ м. Біла Церква про визнання недійсним рішення житлової комісії про зняття з квартирного обліку та зобов`язання поновлення на квартирному обліку,-

встановив :

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25 червня 2019 року позов задоволено.

Не погоджуючись із цим рішенням, представник військової частини НОМЕР_1 подав апеляційну скаргу, яка підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду якщо апеляційне скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З матеріалів справи вбачається, що апеляційна скарга на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25 червня 2019 року подана 25 жовтня 2019 року, тобто, із пропуском строку на апеляційне оскарження, при цьому апелянт не порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, у зв`язку із чим апелянту необхідно звернутися із заявою про поновлення строку із зазначенням поважних причин його пропуску з посиланням на відповідні докази у справі.

Крім того, апелянт просить звільнити від сплати судового збору, посилаючись на майновий стан, оскільки, відсутнє належне бюджетне фінансування військової частини щодо сплати судового збору.

Однак, заявлене клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, враховуючи при цьому майновий стан сторони.

Згідно із частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Однак, в порушення вищевказаних вимог закону заявником не виконано вимоги статті 136 ЦПК України щодо надання доказів на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору, які б давали підстави для звільнення його від сплати судового збору, крім того підстави, передбачені ст. 8 Закону України «Про судовий збір» для звільнення сплати судового збору, відсутні, що також суперечить статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу, тому заявлене клопотання не може бути задоволено.

Відповідно до вимог п. п. 1.6.1 ч. 2, ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (у редакції на день подання апеляційної скарги), розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, у даному випадку сума судового збору для сплати становить 2881,50 грн. (1921, 00 х 150%), яку апелянту необхідно сплатити на рахунок: 0024; одержувач коштів: УК у Солом. р-ні/Соломян. р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: 899998.
Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Крім того, частиною 3 ст. 58 ЦПК України передбачено, що юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до ст. 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

З матеріалів справи вбачається, що до апеляційної скарги було додано копію витягу із наказу про призначення ОСОБА_2 командиром 72 окремої механізованої бригади оперативного командування «Північ» Сухопутних військ Збройних сил України. Разом з тим, доказів про те, що особа, яка підписала апеляційну скаргу від імені військової частини НОМЕР_1 , є керівником юридичної особи або уповноважена представляти її інтереси на підставі довіреності, матеріали справи не містять.

За таких обставин апелянту необхідно надати докази наявності у ОСОБА_2 повноважень представляти інтереси військової частини НОМЕР_1 у суді апеляційної інстанції.

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суд,-

ухвалив :

У задоволенні клопотання військової частини НОМЕР_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу військової частини НОМЕР_1 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25 червня 2019 року залишити без руху та надати строк терміном у десять днів з моменту отримання копії даної ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку апелянту буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського
апеляційного суду Я.С. Мельник