Справа № 296/8640/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" лютого 2019 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді - Драча Ю.І.,

за участю секретаря - Івашко Т.А.,

за участю позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

представників відповідача Грибан Г.С., Флячинської З.І., Дубовика А.А.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Житомирі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Колективного учбово-виробничого підприємства «Експрес» про стягнення заборгованості по заробітній платі, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовом, в якому просить стягнути з Колективного учбово-виробничого підприємства «Експрес» на користь ОСОБА_1, РНОКПП НОМЕР_1, 40 559 (сорок тисяч п'ятсот п'ятдесят дев'ять) гривень 87 коп.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що з 29.07.2011 року вона прийнята на роботу в Житомирське Колективне учбово-виробниче підприємство «Експрес» перукарем, наказ № 55к від 29.07.11. У зв'язку із законодавчим підвищенням з 01.01.2017 рівня мінімальної заробітної, наказом № 02 від 03.01.2017, внесено зміни до штатного розкладу та оплати праці перукарям. Так, відповідно до п.2 Наказу №2 від 03.01.2017 тарифна ставка перукарів з 01.01.2017 становить 3520 грн.

Згідно додатку 2 до Колективного договору та п.2 вищезазначеного Наказу передбачено, що заробітна плата перукарів вираховується у відсотках від суми зданої виручки, фактично дане підвищення заробітної плати призвело до збільшення норм виробітку та планових завдань перукарям.

Разом з тим, про нові зміни діючих умов праці в бік погіршення її не було повідомлено відповідачем. Даний факт був встановлений позаплановою перевіркою уповноваженими особами Управління Держпраці у Житомирській області 04.09.2017.

Крім того, при невиконанні норм виробітку не з вини працівника оплата праці проводилася за фактично виконану роботу всупереч приписам ст.. 111 КЗпП України, де зазначено, що місячна заробітна плата в цьому разі не може бути нижчою від двох третин тарифної ставки встановленому йому розряду (окладу).

Згідно довідок, виданих відповідачем, загальна сума заробітної плати з 01.2017 по 12.2017 складає 14211,53 грн. (січень місяць - 573,33 грн., лютий - 530,83., березень - 1800 грн., квітень - 1800 грн., травень - 1І84,83 грн., червень -1814,47 грн.; липень - 2190,64 грн.; серпень - 1192,51 грн.; вересень - 841 ,73 грн.; жовтень - 797,29 грн.; листопад - 676,14 грн., грудень - 809,76 грн., а за січень - червень 2018 року заробітна плата, складає 5966,60 грн. (січень - 667,50 грн.; лютий - 584,17 грн.; березень - 987,50 грн.; квітень - 1259,19 грн.; травень - 1114,30 грн.; червень -1343,94 грн.).

Законом України від 21 грудна 2016 року№ 1801-УШ «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено: мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 1 січня - 3200 гривень; у погодинному розмірі - 19,34 гривні, але мінімальний розмір посадового окладу (тарифної ставки) у 2017 році не може бути меншим, ніж 1600 грн., а законом «Про Державний бюджет України на 2018 рік» № 2246-19 встановлено мінімальну заробітну плату на рівні 3723 грн. в місяць та 22,43 грн. при погодинній оплаті праці. Як і минулого року, мінімальний посадовий оклад не може бути менше ніж розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин, відповідач щомісяця одночасно з виплатою заробітної плати повинен був проводити доплату до рівня мінімальної заробітної плати в 2017 році до 3200 грн., а з січня місяця 2018 року до 3723 грн. незалежно від того, яка система оплати праці використовується, бо якщо ж нарахована зарплата за виконану місячну норму праці є нижчою за розмір мінімальної зарплати, тоді роботодавець має провести доплату до рівня мінімальної зарплати, яку слід виплачувати щомісяця одночасно з виплатою зарплати. Це передбачено новою статтею 3-1, якою доповнено Закон України «Про оплату праці».

На даний час за вказаний період їй доплату не проведено і тому вона просить стягнути з відповідача не виплачену доплату за 2017 рік 24 188 грн. 47 коп. (3200 х 12 -14 211.53), а за 6 місяців 2018 року 16 371 грн. 40 коп. (3723 х 6- 5966. 60), а всього 40 559 грн. 87 коп.

У добровільному порядку погасити цю заборгованість по заробітній платі відповідач відмовляється.

Ухвалою суду від 30.08.2018 року позовну заяву прийнято до свого провадження та призначено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

18.09.2018 року від відповідача до суду поданий відзив на позовну заяву (а.с.20-21).

В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали з підстав викладених в позовній заяві.

Представники відповідача в судовому засіданні просили відмовити в задоволенні позову за безпідставністю, з підстав викладених у відзиві на позовну заяву.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов не підлягає до задоволення виходячи із наступного.

В судовому засіданні встановлено, що з 29.07.2011 року ОСОБА_1 прийнята на роботу в Житомирське Колективне учбово-виробниче підприємство «Експрес» перукарем, наказ № 55к від 29.07.11. У зв'язку із законодавчим підвищенням з 01.01.2017 рівня мінімальної заробітної, наказом № 02 від 03.01.2017, внесено зміни до штатного розкладу та оплати праці перукарям. Так, відповідно до п.2 Наказу №2 від 03.01.2017 тарифна ставка перукарів з 01.01.2017 становить 3520 грн.

Оплата праці на підприємстві здійснюється відповідно до Закону України "Про оплату праці", Кодексу законів про працю України, нормативно-правових актів з цих питань, угод вищого рівня і Колективного договору який був прийнятий 05 липня 2017" р. на 2017 - 2020 роки та був зареєстрований в Департаменті праці та соціального захисту населення Житомирської міської ради 10 липня 2017 року реєстраційний номер №150. 3 цим Колективним договором та Правилами внутрішнього трудового, які були затвердженні на загальних зборах трудового колективу ознайомлені всі працівники підприємства і ОСОБА_1 також.

Мінімальна тарифна ставка (оклад) за просту некваліфіковану працю на підприємстві встановлена у розмірі прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб, а мінімальна тарифна ставка перукаря - в розмірі 120 відсотків розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Так з 01. 01. 2017 року мінімальна тарифна ставка перукаря становила - 3520 грн, з 01. 08. 2017 року - 2020 грн., а з 01. 01.2018 року - 2114 грн.

Згідно з додатком №2 Колективного договору на підприємстві для перукарів застосовується відрядна оплата праці, тобто встановлено відсоток оплати праці від суми зданої виручки. При відрядній системі оплати праці розмір винагороди визначається пропорційно обсягу виконаної роботи. При цьому працівник не звільняється від обов'язку виконувати згідно режиму роботи встановлену на підприємстві норму виробітку.

У зв'язку із прийняттям Колективного договору 05. 07. 2017 року, Наказом №37 від 28 липня 2017 року було внесено зміни до оплати праці перукарям з 01 серпня 2017 року. З наказом ознайомлені всі працівники підприємства.

Зміни до оплати праці перукарям було внесено з 01 січня 2018 р. - Наказ №67 від 26 грудня 2017 р. та з 01 березня 2018 р. - Наказ №11 від 28 лютого 2018 р. З наказами ознайомлені всі працівники підприємства.

Крім того щомісяця, починаючи з липня по вересень 2017 р. всі перукарі ознайомлені з доведеним завданням (нормою виробітку) на місяць під розпис. Надалі працівників ознайомлювали зі змінами завдань (норм виробітку) не кожного місяця, а коли були зміни в законодавстві щодо підвищення мінімальної заробітної плати, а саме в жовтень - грудень 2017 року, і в січні та березні 2018 року.

Трудове законодавство зобов'язує власника забезпечити нормальні умови праці роботи, необхідні для виконання працівниками встановлених норм виробітку і поставлених перед ними виробничих завдань. Разом з тим інша сторона трудових правовідносин - працівник, відповідно до підпункту '*3.3" пункту 3 Правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства, зобов'язується своєчасно і чітко виконувати доручену роботу, завдання, норми виробітки і нормативні виробничі завдання.

Невиконання покладених на працівника трудового договору обов'язків тягне певні наслідки в частині оплати праці.

Так, згідно зі ст. 111 КЗпП України при невиконанні норм виробітку не з вини працівника оплата здійснюється за фактично виконану роботу. Місячна заробітна плата в цьому разі не може бути нижчою від двох третин тарифної ставки встановленого йому розряду (окладу).

Але при невиконанні норм виробітку з вини працівника оплата здійснюється відповідно до виконаної роботи. Якщо ж працівник не виконує норми виробітку зі своєї вини, то оплата йому повинна проводитися від суми зданої виручки за кількістю та якістю наданих послуг без забезпечення йому мінімальної заробітної плати. Тобто, при нарахуванні заробітної плати виходили із загального правила про те. що оплаті підлягає виконана робота.

Саме так і нараховувалась заробітна плата ОСОБА_1 - їй доводилось місячне завдання (норма виробітку) і в кінці місяця нараховувалась заробітна плата, а саме відсоток від суми зданої виручки.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст. 81 ЦПК України).

При розгляді справи не було встановлено, що права позивача є порушеними у будь-який спосіб. За наведеного заявлений позов не підлягає до задоволення як безпідставно заявлений.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 268, 273, 280-282, 354 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Колективного учбово-виробничого підприємства «Експрес» про стягнення заборгованості по заробітній платі - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду.

Суддя Ю. І. Драч