КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 356/406/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 листопада 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Слюсар Т.А.,

суддів: Волошиної В.М., Мостової Г.І.,

за участю секретаря судового засідання Макаренко О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Стрижака Володимира Зеліковича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Березанського міського суду Київської області від 14 серпня 2019 року у складі судді Лялик Р.М.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до Березанської міської державної нотаріальної контори Київської області, третя особа: Березанська міська рада Київської області про встановлення юридичного факту,-

В С Т А Н О В И В :

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся у суд із позовом доБерезанської міської державної нотаріальної контори Київської області про встановлення юридичного факту.

Зазначав, що він є членом сім`ї ОСОБА_2 (батько), ОСОБА_3 (мачуха) та ОСОБА_4 (брат). У зв`язку з тимчасовою відсутністю позивача в м. Березань виконавчим комітетом Березанської міської ради Київської області 29 серпня 2002 року видано свідоцтво № 363 на трьох осіб про передачу у приватну спільну сумісну власність житлового будинку по АДРЕСА_1 . З того часу вони постійно проживали у даному житловому будинку.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мачуха. Після смерті мачухи залишився брат позивача - ОСОБА_4 , який фактично прийняв спадщину, але не встиг оформити на себе правовстановлюючі документи, так як тяжко захворів та помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З метою прийняття спадщини позивач звернувся до Березанської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте нотаріусом йому було роз`яснено, що вказаний житловий будинок після смерті батька був офіційно оформлений на брата та мачуху в рівних частинах, та рекомендовано звернутись до суду за встановленням факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем протягом 5 років до часу відкриття спадщини.

Позивач вказував, що вже звертався до суду разом із заявою про встановлення факту спільного проживання однією сім'єю, яка ухвалою Київського апеляційного суду від 05 березня 2019 року залишена без розгляду з підстав, що спадщину на земельну ділянку після смерті ОСОБА_3 згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 19 вересня 2017 року прийняла ОСОБА_5 , відтак, існує спір про право.

Посилаючись на вказане та те, що про факт родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 позивачу нічого не було відомо, разом з тим, незалежно від цього, із заявою про прийняття спадщини на житловий будинок ОСОБА_5 до нотаріальної контори у встановлений законом строк не звернулась, відтак, позивач має повне право на спадщину за законом, позивач просив встановити факт спільного проживання однією сім`єю пасинка - ОСОБА_4 , з мачухою - ОСОБА_3 , понад 5 років по день її смерті.

Рішенням Березанського міського суду Київської області від 14 серпня 2019 року відмовлено у задоволенні позову.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права, неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове рішення, яким позов задовольнити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що факт проживання однією сім`єю осіб зазначених у позові підтверджується документально, а саме, родинним станом, реєстрацією місця проживання, фактичним місцем проживання та веденням спільного господарства, отриманням у спільну власність будинку ще у 2002 році.

Посилаючись на те, що встановлення факту проживання заявника не пов`язане з наступним вирішенням спору про право, оскільки ніхто інший не звернувся в 6-місячний термін чи пізніше про прийняття спадщини за законом після смерті як ОСОБА_3 так і ОСОБА_6 , що підтверджується спадковою справою № 67/2017, тобто ніхто до цього часу з березня 1917 року не претендує на спадщину і не має підстав та наміру звертатися до суду за продовженням терміну на прийняття спадщини, скаржник просить апеляційну скаргу задовольнити.

Колегія суддів, вислухавши представника ОСОБА_1 , який підтримав апеляційну скаргу, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає апеляційну скаргу такою, що підлягає задоволенню частково.

Як убачається з матеріалів справи, батьками позивача - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є ОСОБА_2 та ОСОБА_7 (а.с.7).

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 24 серпня 1960 актовий запис № 29, батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є ОСОБА_2 та ОСОБА_7 , відтак, він є рідним братом ОСОБА_1 (а.с.8).

У відповідності до свідоцтва про право власності № 363 від 29 серпня 2002 року, виданого виконкомом Березанської міської Ради, зареєстрованого в Переяслав-Хмельницькому міжрайонному бюро технічної інвентаризації 05 вересня 2002 року в реєстровій книзі № 18, стр. 95, реєстровий № 4775, житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.9).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_2 , виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області, актовий запис 81 (а.с.13).

У відповідності до свідоцтва про право на спадщину за законом від 25 грудня 2015 року № 2186, посвідченого державним нотаріусом Березанської міської державної нотаріальної контори Тищенко Н.В., спадкоємцями зазначеного в цьому свідоцтві майна ОСОБА_2 , а саме 1/3 частки житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , є його син ОСОБА_4 - на Ѕ частку спадщини, та дружина ОСОБА_3 - на Ѕ частку спадщини (а.с.10).

Як убачається із свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_3 , виданого Березанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 (а.с.14).

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4 (а.с.15).

Листом державного нотаріуса Березанської міської державної нотаріальної контори Тищенко Н.В. від 30 листопада 2018 року ОСОБА_8 , в інтересах якого діяв ОСОБА_9 , роз`яснено, що відповідно до матеріалів спадкової справи № 67/2018, заведеної після смерті ОСОБА_4 , ОСОБА_1 є спадкоємцем майна свого рідного брата та для оформлення відповідних спадкових прав рекомендовано звернутись до суду із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю померлих ОСОБА_4 та ОСОБА_3 протягом 5 років до відкриття спадщини (а.с.12).

Згідно з довідками виконавчого комітету Березанської міської ради Київської області від 23 травня 2018 року за вихідними № 18-09-2330 та № 18-09-2331, ОСОБА_3 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , з 25 січня 2002 року по дату смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ; на момент її смерті з нею був зареєстрований ОСОБА_4 , а саме з 25 січня 2002 року по дату його смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.11).

22 серпня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Березанського міського суду Київської області із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю ОСОБА_4 та ОСОБА_3 з 2009 року по день смерті останньої.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 березня 2019 року рішення Березанського міського суду Київської області від 12 грудня 2018 року про відмову у задоволенні вказаної заяви скасовано, а заяву залишено без розгляду, оскільки із встановлених судом обставин вбачався спір про право (а.с.17-18).

Згідно змісту ухвали Київського апеляційного суду від 05 березня 2019 року, відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 19 вересня 2017 року ОСОБА_5 після смерті ОСОБА_3 успадкувала земельну ділянку № НОМЕР_4 площею 1,3643 гa, що знаходиться на території Лук`янівської сільської ради Баришівського району Київської області (а.с.17-18).

Відмовляючи у задоволенні позову, районний суд виходив з підстав його не доведеності.

Між тим, до таких висновків суд першої інстанції дійшов з істотним порушенням норм процесуального права.

Відповідно до частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Згідно з положеннями цивільного процесуального законодавства відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

Так, з матеріалів справи убачається, що ОСОБА_5 на підставі заповіту від 19 вересня 2017 року після смерті ОСОБА_3 успадкувала земельну ділянку № НОМЕР_4 , площею 1,3643 га, що знаходиться на території Лук`янівської сільської ради Баришівського району Київської області.

Вказана обставина встановлена ухвалою Київського апеляційного суду від 05 березня 2019 року (а.с.17-18).

Крім того, судом апеляційної інстанції у вказаному рішенні встановлено, що матеріали справи не містять достатньо доказів про те, що ОСОБА_3 не має спадкоємців жодної черги. Встановлено, що в разі їх відсутності, право успадкувати її частину будинку може держава, в особі компетентних органів місцевої влади.

Проте, районним судом під час ухвалення рішення не враховано вказівку суду апеляційної інстанції та не було вирішено питання залучення до участі у справі у якості співвідповідачів осіб, чиї права та обов`язки зачіпаються : ані орган місцевої влади, ані ОСОБА_5 , яка успадкувала частину спадкового майна, яке залишилося після смерті ОСОБА_3 на підставі заповіту від 19 вересня 2017 року - що унеможливило встановити фактичні обставини справи в порядку статей 263, 264, 265 ЦПК України.

Зазначені обставини свідчать про те, що районний суд, в порушення вимог ч. 5 ст. 12 ЦПК України, не сприяв всебічному і повному з`ясуванню обставин справи.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 376 ЦПК України, порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо суд прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Враховуючи, що заявнику встановлення факту необхідно для отримання спадщини після смерті брата, а з встановлених обставин справи убачається спір про право, при цьому, осіб, чиї права та обов`язки можуть бути порушено не залучені до участі у справі, що унеможливило встановити фактичні обставини справи, з урахуванням повноважень суду апеляційної інстанції, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 382 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу адвоката Стрижака Володимира Зеліковича в інтересах ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Березанського міського суду Київської області від 14 серпня 2019 року скасувати та ухвалити нове рішення про відмову ОСОБА_1 у позові про встановлення юридичного факту.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з моменту складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 11 листопада 2019 року.

Суддя-доповідач:

Судді: