пр. № 2-р/759/11/19
ун. № 759/9508/16-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2019 року Святошинський районний суд м. Києва

в складі: головуючого-судді Петренко Н.О.

при секретарі Васюрі Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення

в с т а н о в и в:

11.10.2016р. Святошинським районним судом м. Києва був задоволений позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів.

06.02.2019р. відповідач ОСОБА_1 подав до суду заяву про роз»яснення судового рішення, просить зазначити, що згідно ст.. 70 Закону України «Про виконавче провадження» розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховуються із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Зазначити, що згідно п. 3 ст. 71 Закону України «Про виконавче провадження» визначення суми заборгованості із сплати аліментів, присуджених як частка від заробітку, визначається виконавцем у порядку, встановленому Сімейним Кодексом України, а згідно п. 4 - виконавець зобов`язаний обчислювати розмір заборгованості із сплати аліментів щомісяця. Зазначити, що згідно ст. 191 Сімейного Кодексу аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову - 06.07.2016р. Зазначити, що згідно ст. 195 Сімейного Кодексу України (редакція від 05.10.2016р.), що заборгованість за аліментами, присудженими у частці від заробітку, визначається виходячи з фактичного заробітку,який платник аліментів одержував на час, протягом якого не проводилось їх стягнення. Якщо платник аліментів не працював на час виникнення заборгованості, але працює на час визначення її розміру, заборгованість визначається із заробітку, який він одержує. Якщо платник аліментів не працював на час виникнення заборгованості і не працює на час визначення її розміру, вона обчислюється виходячи із середньої заробітної плати працівника даної місцевості. Розмір заборгованості по аліментам обчислюється державним виконавцем у разі спору судом.

В судовому засіданні заявник підтримав заяву та просив її задовольнити.

Інші сторони в судове засідання не з`явилися.

Суд, вислухавши пояснення заявника та дослідивши матеріали справи прийшов до висновку про відмову в задоволенні заяви про роз»яснення судового рішення.

Згідно ч.ч.1,2 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання.

Суть роз`яснення полягає в тому, що суд має роз`яснити положення постановленого ним рішення, яке не чітко ним сформульоване, що позбавляє можливості його виконання. Роз`яснення рішення - це більш повний та ясний виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі, але не внесення змін у сутність рішення і не вирішення тих питань, що не були предметом судового розгляду. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає та більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясенні рішення.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що в задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення слід відмовити, оскільки рішення є повним, ясним, не викликає труднощів в розумінні його виконання. Рішенням вирішені всі позовні вимоги та питання, пов`язані з розглядом даного спору. Судове рішення прийнято згідно заявлених вимог позивача. Суд за заявою заявника в ухвалі про роз`яснення судового рішення не може виходити за межі розглянутих позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст. 271 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Петренко Н.О.