КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М.МИКОЛАЄВА
Справа № 488/735/19
Провадження № 2/488/931/19 р.
23.09.2019 року м. Миколаїв Корабельний районний суд м. Миколаєва
у складі: головуючої по справі судді - Чернявської Я.А.,
при секретарі судового засідання - Кулаві А.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду цивільну справу за правилами загального провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом, де третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору виступає П`ята Миколаївська державна нотаріальна контора Миколаївської області, -
18 лютого 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , де третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору виступає П`ята Миколаївська державна нотаріальна контора Миколаївської області в якій просить визнати за нею право власності на ј частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 та на ј частину дачного будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування заявлених вимог пояснив те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді належної йому на праві спільної сумісної власності 1/2 частки квартири АДРЕСА_3 відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 20.02.1995 р., виданого Житлово-комунальним відділом заводу «Океан» та дачного будинку АДРЕСА_1 . Спадщину після його смерті прийняли його дружина - ОСОБА_4 та донька - ОСОБА_1 , оскільки у встановленому законом порядку звернулись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 . За життя померла склала заповіт, відповідно до якого все належне їй на день смерті майно, вона заповіла своєму онуку - ОСОБА_2 . У встановленому законом порядку відповідач ОСОБА_2 звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та на підставі його заяви було заведено спадкову справу.
На теперішній час позивач має намір оформити свої спадкові права, в зв`язку з чим вона звернулась із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину до П`ятої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області. Позивач є спадкоємцем першої черги після смерті її батька - ОСОБА_3 . Проте відповідно до постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 30.11.2018 р. державним нотаріусом було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частку спадкового майна, належного її батьку, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки документів, підтверджуючих право власності спадкодавця на спадкове майно, надано не було.
На підставі того, що дане питання не можливо вирішити в позасудовому порядку, позивач звернувся до суду.
В судове засідання сторони не з`явилися.
Представник позивача надала до суду заяву про слухання справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила про задоволення позову. Проти заочного розгляду не заперечувала.
Відповідач повідомлений своєчасно та належним чином в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заперечень проти задоволення позову до суду не надав.
Третя особа надала до суду заяву про слухання справи за її відсутності.
Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши письмові докази по справі, взявши до уваги заяви сторін по справі знаходить позов таким, що підлягає задоволенню виходячи із наступного.
Так судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді належної йому на праві спільної сумісної власності 1/2 частки квартири АДРЕСА_3 відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 20.02.1995 р., виданого Житлово-комунальним відділом заводу «Океан» та дачного будинку АДРЕСА_1 . Спадщину після його смерті прийняли його дружина - ОСОБА_4 та донька - ОСОБА_5 , оскільки у встановленому законом порядку звернулись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 . За життя померла склала заповіт, відповідно до якого все належне їй на день смерті майно, вона заповіла своєму онуку - ОСОБА_2 . У встановленому законом порядку відповідач ОСОБА_2 звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та на підставі його заяви було заведено спадкову справу № 178/2014.
На теперішній час позивач має намір оформити свої спадкові права, в зв`язку з чим вона звернулась із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину до П`ятої миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області. Проте відповідно до Постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 30.11.2018 р. державним нотаріусом було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частку спадкового майна, належного її батьку, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки документів, підтверджуючих право власності спадкодавця на спадкове майно, надано не було.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Відповідно до пункту 1 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати, застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української PCP.
Згідно ч. 1 ст. 524 ЦК Української PCP спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом.
Відповідно до ст. 527 ЦК Української PCP спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця, а також діти померлого, зачаті прийого житті і народженні після його смерті.
Відповідно до ч. 1 ст. 529 ЦК Української PCP при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.
Згідно ст. 549 ЦК Української PCP визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.
30 листопада 2018 р. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом так як втрачено оригінал правовстановлюючого документа на вищезазначену 1/2 частину квартири, то право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання. Так, із положень ст.392 ЦК України вбачається, що у разі втрати власником майна документа, який засвідчує його право власності, він може пред`явити позов про визнання його права власності. Таке право є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку .
Позивач є спадкоємцем першої черги після смерті її батька - ОСОБА_3 та приняла спадщинуу вигляді 1/2 частки квартири АДРЕСА_3 .
Із змісту Рішення від 15 серпня 2002 року «Про визнання та оформлення права власності на дачний будинок в с. Галицинове по СВТ «Океан» та реєстрацію правоустановчих документі» вбачається, що за життя ОСОБА_3 набув право власності на дачний будинок в с. Галицинове по СВТ «Океан» - НОМЕР_2 , однак не отримав правовстановлюючий документ на зазначене майно.
Згідно з Інформаційним листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року №24-753/0/4-13 найпоширенішою причиною звернення особи до суду в справах про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є неможливість спадкоємцями, які прийняли спадщину, оформити своє право на спадщину в нотаріальній конторі з причин відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно на ім`я спадкодавця та/або відсутності державної реєстрації нерухомого майна спадкодавцем.
За життя батько позивача побудував дачний будинок за адресою: с. Галицинове по СВТ «Океан» - НОМЕР_2 та набув на нього право власності, але не отримав правовстановлюючого документу на цей будинок, вважаю, що дачний будинок входить до складу спадкового майна.
Згідно ст. ст. 1216, 1218 ГК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним.
З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 258-259, 264-265, 268, 280-289, 354 ЦПК України, ст.ст. 321, 392, 1216, 1218, 1261 ЦК України,ст.ст. 524, 527,529, 549 ЦК Української РСР, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом, де третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору виступає П`ята Миколаївська державна нотаріальна контора Миколаївської області - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) право власності на 1/4 частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 - в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) право власності на 1/4 дачного будинку, розташованого за адресою: с. Галицинове по СВТ «Океан»-НОМЕР_2 - в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Копію заочного рішення направити відповідачу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
У відповідності до п.п. 15.5 ч.1 Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Сторони по справі:
Позивач - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 );
Відповідач - ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: не відомо, адреса: АДРЕСА_1 );
Суддя Яна Анатоліївна Чернявська