ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2019 року м. Харків

Справа № 643/5064/19

Провадження № 22-ц/818/ 5927/19

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Кругової С.С.,

суддів Маміної О.В., Пилипчук Н.П.,

секретаря Кучер Ю.Ю.,

Учасники справи :

Позивач: ОСОБА_1 ,

Відповідач: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Московського районного суду міста Харкова від 21 серпня 2019 року, постановлену суддею Кононенко Т.О.,-

в с т а н о в и в :

Ухвалою Московського районного суду міста Харкова від 21 серпня 2019 року провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири закрито.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального та матеріального права, просив скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржувана ухвала є незаконною та необґрунтованою, такою, що постановлена внаслідок неповного з`ясування обставин, які мають значення для справи. Зазначає, що спірні правовідносини допускають правонаступництво, оскільки речові права на предмет спору, а саме квартиру АДРЕСА_1 входять до складу спадщини. На підставі ст. 253 ЦПК України суд першої інстанції зобов`язаний був зупинити провадження у справі для залучення правонаступників відповідача, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а не закривати провадження у справі.

Згідно зі ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обгрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді, обговоривши доводи апеляційної скарги та дослідивши виділені матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 2 квітня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 15 квітня 2019 року відкрито провадження за вказаним позовом.

За даними Харківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області виявлено актовий запис про смерть № 18497 від 12.12.2018 року, складений на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживала за адресою АДРЕСА_2 (а.с.96).

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції посилався на те, що законодавством не передбачено можливості пред`явлення позову до особи, яка на час звернення до суду померла.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України передбачено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 ЦПК України в разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (право-попередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Відповідно до вимог ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтями 1218, 1219 ЦК передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 1 ст. 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.

Разом з тим, статтею 48 ЦПК України встановлено, що сторонами у цивільному судочинстві є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Згідно з ч.ч. 1, 4 ст. 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Отже, цивільним процесуальним законодавством не передбачено право на пред`явлення позову до померлої особи.

Із матеріалів справи вбачається, що позов про відшкодування шкоди було подано ОСОБА_1 до Московського районного суду м. Харкова у квітні 2019 року, а відповідач померла у грудні 2018 року, тобто до пред`явлення позивачем позову.

Оскільки на момент звернення ОСОБА_1 до суду з позовом, цивільна процесуальна правоздатність ОСОБА_2 припинилась у зв`язку зі її смертю (ст. 25 ЦК України), остання не могла бути відповідачем у справі у розумінні цивільно-процесуального законодавства, а тому справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, що є підставою для закриття провадження у справі відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Пунктом 1 частини 1 статті 255 ЦПК України встановлено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Доводи апеляційної скарги про те, що спірні правовідносини допускають правонаступництво судова колегія відхиляє з огляду на таке.

За змістом ст. 55 ЦПК України, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони на будь-якій стадії судового процесу. Отже, якби позивач звернувся до суду з позовом за життя відповідача ОСОБА_2 , а померла вона під час розгляду справи в суді, тоді суд зобов"язаний застосувати ст.55 ЦПК України, а оскільки ОСОБА_2 померла до пред`явлення ОСОБА_1 позову до неї, то у даному випадку процесуальне правонаступництво неможливе після особи, яка на час звернення до суди не мала процесуальної правоздатності.

Інші доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до постановлення помилкової ухвали.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст.374, ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на те, що оскаржувана ухвала постановлена з додержанням норм матеріального і процесуального права, підстав для задоволення апеляційної скарги не має.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Московського районного суду міста Харкова від 21 серпня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Касаційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий С.С. Кругова

Судді О.В. Маміна

Н.П. Пилипчук

повний текст постанови

складено 16 грудня 2019 року