Справа № 619/ 2457 /18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2019 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Сітало А.К.,

за участю секретаря - Трач М.В.,

представника позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Харківської міської ради про встановлення факту проживання однією сімєю, визнання права власності у порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в:

Представник позивача ОСОБА_2 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить встановити факт проживання ОСОБА_3, який помер 20.09.2017 року однією сімєю з ОСОБА_4, який помер 03.06.2017 року, в квартирі № 62 по вул. Біблика (Другої Пятирічки), 27 в м. Харкові з 1977 року, тобто більше пяти років до часу смерті ОСОБА_4 та визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частину квартири № 62 по вул. Біблика (Другої Пятирічки), 27 в м. Харкові в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, який помер 20.09.2017 року.

Позивач зазначає, що він є рідним сином ОСОБА_3 та його єдиним спадкоємцем, вважає що його батько ОСОБА_3 прийняв спадщину після смерті ОСОБА_4, яка складається з 1/3 частини квартири № 62 за адресою: м. Харків, вул. Біблика (Другої Пятирічки) 27, подавши до приватного нотаріуса заяву про прийняття спадщини, але не встиг її оформити у звязку зі смертю. За таких підстав позивач ОСОБА_2 просить суд визнати за ним право власності на 1/3 частину квартири № 62 за адресою: м. Харків, вул. Біблика (Другої Пятирічки) 27 у порядку спадкування за законом після смерті свого батька ОСОБА_5.

В обґрунтування позову зазначено, що ОСОБА_2 є рідним сином ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про народження.

Його батько ОСОБА_3, проживав однією сімєю зі своїм вітчимом ОСОБА_4 та своєю матірю (бабусею позивача ОСОБА_2М.) ОСОБА_6. ОСОБА_4 та ОСОБА_6 уклали шлюб 12.10.1977 року, від шлюбу дітей не мали. З 1978 року ОСОБА_4 та ОСОБА_6 проживали та були зареєстровані за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1. У 1988 році в дану квартиру приписали ОСОБА_3, про що свідчить довідка видана Житлово-експлуатаційною дільницею № 7 виконкому Київської райради від 07.12.1990 р. № 863. Згідно з даною довідкою ОСОБА_4 та ОСОБА_6 були зареєстровані та проживали в вищезазначеній квартирі з 1978 року, ОСОБА_3 з 1988 року, а позивач ОСОБА_2 з моменту народження, тобто з 1990 року. 27.03.1995 року ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_6 приватизували квартиру АДРЕСА_1, а потім 31.03.1995 року за договором міни, який посвідчений державним нотаріусом Восьмої Харківської державної нотаріальної контори ОСОБА_7, про що внесений відповідний запис до реєстру за № 3-6115, зареєстрованого в КП «БТІ» за реєстровим номером 13-15919 від 31.03.1995 року, обміняли її на квартиру за адресою: м. Харків, вул. Біблика (Другої Пятирічки), 27 кв. 62, де і проживали весь час до останніх днів життя. Те, що ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_6 проживали та були зареєстровані з 23.05.1995 року за адресою: м. Харків, вул. Біблика (Другої Пятирічки), 27 кв. 62, свідчать довідки КП «Жилкомсервіс» дільниця № 47 від 16.12.2016 р. № 8318, від 31.03.2017 р. № 1950 та від 14.07.2017 р. № 6621.

03.11.2016 року померла ОСОБА_6. Після її смерті залишилася спадщина, яка складалася з 1/3 частини квартири № 62, по вул. Біблика, 27 в м. Харкові. Спадкоємцями за законом були її син ОСОБА_3 та чоловік ОСОБА_4, але вітчим батька позивача ОСОБА_4 відмовився від своєї частки у спадщині на користь ОСОБА_3, про що є відмітка у свідоцтві про право власності на спадщину за законом від 08.06.2017 року посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_8 Таким чином, свідоцтво на право спадщину за законом на 1/3 частину квартири АДРЕСА_2 видано лише на ОСОБА_3, що в свою чергу підтверджує сімейні стосунки ОСОБА_3 та ОСОБА_4

03.06.2017 року помер вітчим батька позивача ОСОБА_3 ОСОБА_4. Після його смерті залишилась спадщина яка складалася з 1/3 частини квартири № 62, по вул. Біблика, 27 в м. Харкові, що належала спадкодавцю на підставі договору міни від 31.03.1995 року. Похованням ОСОБА_4 займався батько позивача ОСОБА_3 та позивач ОСОБА_2

17.06.2017 року ОСОБА_3 звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_8 із заявою про прийняття спадщини після смерті свого вітчима ОСОБА_4 Згідно заяви ОСОБА_3, приватним нотаріусом ОСОБА_8, заведено спадкову справу № 6/2017 після смерті ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, померлого 03 червня 2017 року, місце проживання якого на день смерті було зареєстровано за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3. На підставі заяви ОСОБА_3 від 17.06.2017 р. визначені ідеальні частки в спільному майні, а саме: квартири № 62, по вул. Біблика, 27 в м. Харкові.

Того ж дня 17.06.2017 року ОСОБА_3 склав заповіт, та на випадок своєї смерті зробив розпорядження, що все майно, де б воно не було, та з чого б воно не складалося, та все те що йому буде належати на день смерті, та на що за законом він матиме право, заповідав своєму сину ОСОБА_2 Крім того, у звязку з хворобою та вадами зору ОСОБА_3 в цей же день оформив довіреність на імя ОСОБА_9, щодо оформлення його спадкових прав після смерті ОСОБА_4, а також при вирішенні питань, які стосуватимуться реєстрації успадкованого їм майна та встановлення факту проживання однією сімєю з ОСОБА_4 Оскільки дана довіреність була надана з правом передоручення повноважень третім особам, ОСОБА_9, 14 липня 2017 р. уклала з адвокатом договір про надання правової допомоги з приводу представництва інтересів ОСОБА_3 у Орджонікідзевському районному суді м. Харкова стосовно подання та розгляду заяви ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сімєю з ОСОБА_4 Поки йшла стадія збору всіх доказів, і коли позов був вже готовий до його підписання, ОСОБА_3 занедужав, захворів на двобічну ніжньочасткову бактеріальну пневмонію та у віці 58 років помер, про що свідчить довідка про причину смерті за формою 106/о за № 485. Про те що, ОСОБА_3 помер 20 вересня 2017 року, також свідчить свідоцтво про смерть видане Харківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківський області.

Похованням свого батька займався позивач, про що свідчить договір замовлення № 206 від 21.09.2017 року на організацію та проведення поховання укладеного між замовником ОСОБА_2 та КП «Ритуал», щодо померлого ОСОБА_3, а також розрахунок-замовлення № 002327 від 21 .09.2017 року.

На підставі ст. ст. 1268, 1269 ЦК України, батько позивача - ОСОБА_3 подав заяву про прийняття спадщини, але помер, і не встиг надати документи, що б підтвердили його сімейні звязки та встановити факт постійного проживання з померлим вітчимом ОСОБА_4

15.01.2018 року позивач ОСОБА_2 звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_8 із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_3, про що свідчить витяг про реєстрацію у спадковому реєстрі № 50552448, згідно якого приватним нотаріусом ОСОБА_8 заведена спадкова справа № 61858242.

17.01.2018 року приватним нотаріусом ОСОБА_8 була надана відповідь згідно якої 17.06.2017 р. заведено спадкову справу № 6/2017 після смерті ОСОБА_4 15.01.2018 р. заведено спадкову справу № 1/2018 після смерті ОСОБА_3 Після смерті ОСОБА_3 спадкоємцем за заповітом є його син, ОСОБА_2 Після смерті ОСОБА_3 залишилась спадщина, що складається з 2/3 частин квартири АДРЕСА_3, належних йому таким чином: 1/3 частина квартири на підставі договору міні, посвідченого 31.03.1995 р. та 1/3 частина квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом виданого 08.06.2017 року. ОСОБА_3 подав заяву про прийняття спадщини, але помер, і не надав документи, що б підтвердили його сімейні стосунки з померлим ОСОБА_4

Нотаріусом також повідомлено позивача що, після смерті ОСОБА_4 залишилась спадщина, що складається з 1/3 частини квартири АДРЕСА_3, право власності на яку підтверджується договором міни; документи які б підтвердили родинні звязки ОСОБА_4 з ОСОБА_3, відсутні. У звязку з чим приватний нотаріус просить надати документи, які б підтверджували родинні звязки вищевказаних осіб, та розяснює, що у разі відсутності таких документів, ОСОБА_2 має право звернутися до суду з питань оформлення свого права на 1/3 частину квартири.

Оскільки у видачі свідоцтва про право на спадщину позивачу ОСОБА_2 було відмовлено на тій підставі, що в нього не має документів які б підтвердили родинні стосунки ОСОБА_4 та ОСОБА_3 А факт проживання однією сімєю більше пяти років, може бути встановлення лише в судовому порядку, у позивача і виникла необхідність для звернення до суду з даним позовом.

В судовому засіданні представник позивача - ОСОБА_1 підтримала позовні вимоги та доводи наведені в їх обґрунтування та просила їх задовольнити.

Представник відповідача - Харківської міської ради в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомив. В наданому суду відзиві на позовну заяву заперечував проти позовних вимог та просив відмовити в задоволенні позову, з підстав зазначених у відзиві.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, вислухавши пояснення представника позивача, свідків допитаних в судовому засіданні, всебічно перевіривши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що на підставі договору міни укладеного 31.03.1995 року та посвідченого державним нотаріусом Восьмої Харківської державної нотаріальної контори ОСОБА_7, за реєстровим № 3-6115, зареєстрованого в КП «БТІ» за реєстровим номером 13-15919 від 31.03.1995 року ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_6 належала квартира № 62 по вул. Біблика (колишня назва Другої Пятирічки), 27 в м. Харкові. В даній квартирі вони проживали та були зареєстровані з 23.05.1995 року про що свідчать довідки КП «Жилкомсервіс» дільниця № 47 від 16.12.2016 р. № 8318, від 31.03.2017 р. № 1950 та від 14.07.2017 р. № 6621. Також з договору міни вбачається, що ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_6 належала на праві особистої власності 44/100 частин комунальної квартири, що знаходилась за адресою: АДРЕСА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду 27.03.1995 року за реєстровим номером №2-95-46924НИ2, зареєстрованого в КП БТІ 27.03.1995 р. під № ІІ-2-8114.

Згідно свідоцтва про реєстрацію шлюбу серії І-ВЛ 459103 ОСОБА_4 уклав шлюб з ОСОБА_4 (дошлюбне прізвище Демченко) М.З. 12.10.1977 року, про зроблено відповідний актовий запис № 826.

Згідно свідоцтва про народження серії І-УР № 213133 ОСОБА_3 є сином ОСОБА_10, та пасинком ОСОБА_4 Те що, ОСОБА_10 змінила прізвище на Демченко вбачається із свідоцтва про розірвання шлюбу серії І-ВЛ № 258111.

Згідно свідоцтва про народження серії V-ВЛ 291872 ОСОБА_2 є сином ОСОБА_3

Згідно свідоцтва про смерть серії І-ВЛ № 567247, виданим 04.11.2016 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківської області, актовий запис №16158, ОСОБА_6 померла 03.11.2016 р. Заповіту за життя вона не залишила.

Відповідно до витягу із спадкового реєстру після смерті ОСОБА_6 до нотаріуса з заявами про прийняття та про відмову від спадщини звернулися ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ОСОБА_3 спадщину прийняв, а ОСОБА_4 відмовився від спадщини на користь ОСОБА_3

Згідно свідоцтва про смерть серії І-ВЛ № 594160, виданого 06.06.2017 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківської області, актовий запис №8351, ОСОБА_4 помер 03.06.2017 р. Заповіту за життя він не залишив.

Відповідно до витягу із спадкового реєстру після смерті ОСОБА_4 до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини звернувся ОСОБА_3

З відповіді приватного нотаріуса ОСОБА_8 від 17.01.2018 року вбачається, що 17.06.2017 р. заведено спадкову справу № 6/2017 після смерті ОСОБА_4 15.01.2018 р. заведено спадкову справу № 1/2018 після смерті ОСОБА_3 Після смерті ОСОБА_3 спадкоємцем за заповітом є його син, ОСОБА_2 Після смерті ОСОБА_3 залишилась спадщина, що складається з 2/3 частин квартири АДРЕСА_3, належних йому таким чином: 1/3 частина квартири на підставі договору міни, посвідченого 31.031995 р. та 1/3 частина квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом виданого 08.06.2017 року. ОСОБА_3 подав заяву про прийняття спадщини, але помер, і не надав документи, які б підтвердили його родинні стосунки з померлим ОСОБА_4 Нотаріусом також повідомлено позивача що, після смерті ОСОБА_4 залишилась спадщина, що складається з 1/3 частини квартири АДРЕСА_3, право власності на яку підтверджується договором міни; документи які б підтвердили родинні звязки ОСОБА_4 з ОСОБА_3, відсутні. У звязку з чим приватний нотаріус просить надати документи, які б підтверджували родинні стосунки вищевказаних осіб, та розяснює, що у разі відсутності таких документів, ОСОБА_2 має право звернутися до суду з питань оформлення свого права на 1/3 частину квартири.

Викладені обставини, також підтверджуються поясненнями свідків, які пояснили, що знали ОСОБА_4 та ОСОБА_3 як батька та сина, що вони більше 23-х років завжди жили разом в квартирі АДРЕСА_5 з 1995 року, були повязані спільним побутом, мали взаємні права та обовязки. На момент смерті ОСОБА_4 ОСОБА_3 постійно проживав за вищезазначеною адресою, та після його смерті продовжував постійно проживати в цій квартирі до моменту своєї смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1264 ЦК України, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сімєю не менш як пять років до часу відкриття спадщини.

За ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Після смерті ОСОБА_4 ОСОБА_3 є спадкоємцем четвертої черги спадкування за законом, оскільки він з 1995 року по день смерті проживав разом з ОСОБА_4 однією сімєю по вул. Біблика (колишня назва Другої Пятирічки), 27, кв. 62 в м. Харкові, вів з ним спільне господарство, приймав участь у спільних витратах, доглядав ОСОБА_4 разом з позивачем, за власний рахунок поховав. Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_4 немає.

Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сімєю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України, про те, що сімю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обовязки.

Зазначений пятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сімєю до набрання чинності цим Кодексом.

До числа спадкоємців четвертої черги не входить особа, яка хоча і проживала спільно зі спадкодавцем, але перебувала в зареєстрованому шлюбі з іншою особою. Зазначене положення поширюється щодо осіб чоловіка або жінки, які проживають у фактичних шлюбних відносинах, але перебувають в іншому зареєстрованому шлюбі; проте не поширюється щодо інших осіб, які перебувають у зареєстрованому шлюбі з іншою особою, але проживали однією сімєю зі спадкодавцем на інших засадах, ні фактичні шлюбні відносини.

Таким чином, ОСОБА_3 є спадкоємцем четвертої черги спадкування за законом, оскільки проживав однією сімєю з ОСОБА_4 ОСОБА_2 є спадкоємцем першої черги за законом та єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3

Для оформлення спадкового права позивачу необхідно встановити факти, що мають юридичне значення.

Постановою Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» розяснено, що такі справи розглядаються якщо: відповідно до закону, такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих або майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту не пов'язане з подальшим вирішенням суперечки про право.

Відповідно до ст. 16 ЦК України передбачено право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, одним із способів такого захисту згідно з указаною нормою Кодексу є визнання права.

Стаття 41 Конституції України гарантує кожному право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.

За ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що факт спільного постійного проживання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 однією сімєю більше пяти років до часу відкриття спадщини повністю підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, які вказані вище.

Разом з тим, оскільки Цивільний кодекс України, положенням якого передбачено право спадкування четвертої черги спадкоємців за законом, набрав чинності 01.01.2004 року, факт проживання однією сімєю, з метою набуття такого права може бути встановлений лише у період з дати набрання вказаним законом чинності.

Всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з'ясувавши обставини, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд - приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 15, 16, 328, 1220, 1258,1259, 1264, 1268, 1269, 1270, 1276 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 81, 141, 258-259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до Харківської міської ради про встановлення факту проживання однією сімєю, визнання права власності у порядку спадкування за законом задовольнити частково.

Встановити факт проживання ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, який помер 20 вересня 2017 року однією сімєю з ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5, який помер 03 червня 2017 року, в квартирі № 62, по вул. Біблика (колишня вул. Другої Пятирічки), 27, в м. Харкові з 01.01.2004 року, тобто понад пять років до часу смерті ОСОБА_4.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6 право власності на 1/3 частину квартири № 62, по вул. Біблика (колишня вул. Другої Пятирічки), 27, в м. Харкові в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3, померлого 20 вересня 2017 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини

судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення

(виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного

судового рішення.

Повне судове рішення складено 01.03.2019 р.

Суддя: А. К. Сітало