Справа № 159/2159/19
Провадження № 2/159/838/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2019 року м. Ковель

Ковельський міськрайонний суд Волинської області

під головуванням судді Бойчука П.Ю.,

розглянувши у м. Ковелі в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства "СЕТАМ" Міністерства юстиції України, Ковельського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області про визнання недійсним електронних торгів із продажу нерухомого майна, -

в с т а н о в и в:

23 квітня 2019 року ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до Державного підприємства "СЕТАМ" Міністерства юстиції України, Ковельського МРВ ДВС ГТУЮ у Волинській області про визнання недійсним електронних торгів із продажу нерухомого майна та стягнення гарантійного внеску.Свій позов мотивує тим, що з метою участі у проведенні електронних торгів він здійснив реєстрацію особистого кабінету учасника та подав заявку на участь у проведенні торгів з реалізації лоту №336355, нерухомого майна, а саме: 30/100 незавершеного будівництвом головного корпусу /А-1/ площею 2982 м2, за адресою: АДРЕСА_1 , а також сплатив кошти у вигляді гарантійного внеску на загальну суму 19125,45 гривень на рахунок організатора електронних торгів, на підставі чого його було зареєстровано учасником під ім`ям «учасник 7». 27 березня 2019 року було проведено торги з реалізації вищевказаного об`єкта. Переможцем вказаних торгів, у відповідності до протоколу №399228, визначено його у зв`язку із невнесенням суми за придбане майно попередньо визнаним переможцем.

Вказує, що відразу ж після визнання його переможцем електронних торгів 17.04.2019 року ним проведено огляд вказаного вище нерухомого майна, в ході якого виявлено, що реальний об`єкт нерухомого майна, придбаний ним на електронних торгах, не відповідає заявленому на торгах, а саме: на веб-сайті ДП "СЕТАМ" у розділі, що стосується інформації про лот № 336355 долучено фотографії іншого об`єкту нерухомості, а ніж того, що заявлено на торги.

Зазначає також, що об`єкт нерухомості, який фактично виставлено на торги по лоту №336355 веб-сайту ДП "СЕТАМ", є часткою незавершеного будівництвом головного корпусу та складає його два прольоти. Інша його частина, що зображена на фотографіях лоту веб-сторінки ДП "СЕТАМ" як такого, який виставлено на продаж, насправді належить до приватної власності. Загальна площа об`єкту є значно більшою тієї, що виставлена на торги (2982 м2) та складає орієнтовно 10000 м2. Також всупереч фотоматеріалам, розміщеним на веб-сайті, в стіні придбаного приміщення відсутні в`їздні отвори (ворота) та будь-який під`їзд до приміщення, що унеможливлює його використання у майбутньому.

Вважає, що прилюдні електронні торги були проведені з грубим порушенням Порядку реалізації арештованого майна, Закону України «Про виконавче провадження», Цивільного кодексу України, оскільки внаслідок порушення вищевказаних норм і нормативно-правових актів, він не зміг придбати об`єкт, на який розраховував. Вказує, що ДП «СЕТАМ» було допущено порушення порядку та процедури визначеної Порядком реалізації арештованого майна, що потягло за собою порушення його прав та інтересів, як учасника електронних торгів та учасника цивільних правовідносин.

З урахуванням вищенаведеного та покликаючись на норми чинного законодавства, просить визнати недійсними електронні торги, проведені ДП "СЕТАМ", з реалізації лоту №336355 (нерухомого майна), а саме: 30/100 незавершеного будівництвом головного корпусу /А-1/ площею 2982 м2, за адресою: АДРЕСА_1 , та стягнути з ДП "СЕТАМ" на його користь сплачений гарантійний внесок у розмірі 18568,40 гривень та комісію банку в сумі 557,05 гривень.

Ухвалою судді Ковельського міськрайонного суду Волинської області Восковської О.А. від 12.06.2019 року відкрито провадження в цивільній справі та вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. Крім цього, відповідачам визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Ухвалою Ковельського міськрайонного суду Волинської області від 20.09.2019 року головуючим суддею Бойчуком П.Ю. прийнято вищевказану справу до свого провадження та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Крім цього, відповідачам визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Ухвалою Ковельського міськрайонного суду Волинської області від 07.11.2019 року відмовлено в задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

01 липня 2019 року представником відповідача - Ковельського МРВ ДВС ГТУЮ у Волинській області було подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він позовні вимоги не визнає та просить відмовити в задоволенні позову, оскільки вважає, що прилюдні торги були проведені з дотриманням чинного законодавства та жодні права та інтереси позивача не були порушені. Крім того, вказував, що Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5 передбачено, що гарантійний внесок не повертається учаснику, який був визнаний переможцем електронних торгів, але не вніс усієї належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 розділу Х вищевказаного порядку.

19 липня 2019 року представником відповідача - ДП «СЕТАМ» було подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він позовні вимоги не визнає та просить відмовити в задоволенні позову. Зокрема, представник відповідача зазначає, що при проведенні торгів не було допущено жодних порушень чинного законодавства. Крім того, зазначає, що організатор торгів вносить лише ту інформацію про лот, яка зазначена в заявці органу державної виконавчої служби. Організатор не наділений обов`язком самостійно на підставі акту приймання-передавання заповнювати, змінювати або доповнювати інформаційне повідомлення, є чітко визначена процедура заповнення інформаційного повідомлення і в межах якої організатор зобов`язаний перевірити лише повноту заповнення заявки на підставі якої формується інформаційне повідомлення. Окрім цього, в інформаційному повідомленні зазначено порядок ознайомлення з майном, зберігач та контакти зберігача. Тобто, позивач міг ознайомитись з майном перш ніж його купувати, однак не скористався можливістю ознайомитись з майном перед участю в торгах. Представник відповідача також зазначає, що позивачем у передбачені строки не було внесено належної суми за придбане майно, а тому акт про реалізацію майна не складався, і договірні відносини купівлі-продажу майна на цих торгах не були оформлені, а отже такий правочин є неукладеним, і тому повернення гарантійного внеску не передбачено Порядком. Представник відповідача просить відмовити в задоволенні заявленого позову з тих підстав, що неукладений правочин не може бути визнаний недійсним.

Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, тому, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, перевіривши та дослідивши письмові докази, повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, дійшов до висновку, що позовні вимоги не підлягають до задоволення виходячи з наступного.

За змістом статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» від 2 червня 2016 року № 1404-VIII (далі Закон від 2 червня 2016 року № 1404-VIII) виконавче провадження, як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій, визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно зі статтею 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

Відповідно до частини четвертої статті 41 Конституції України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Проте, право власності не є абсолютним і може бути обмежене у випадках встановлених законом (стаття 3 Цивільного кодексу України (далі ЦК).

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК, частини першої статті 16 ЦК, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, 27 березня 2019 року організатором торгів - ДП "СЕТАМ" проведено електронні торги по лоту №336355, а саме - 30/100 незавершеного будівництвом головного корпусу /А-1/, площею 2982 м2, за адресою: АДРЕСА_1 , стартова ціна лоту - 371368,00 гривень.

Відповідно до протоколу проведення електронних торгів від 27 березня 2019 року №399228, переможцем електронних торгів по лоту №336355 визначено учасника №7 ОСОБА_1 , - позивача по справі. Підстава визначення переможця - невнесення суми за придбане майно попередньо визначеним переможцем. Розрахунок за майно згідно з протоколом проведення електронних торгів мав бути здійснений переможцем до 03 травня 2019 року (а.с.9-12).

Як встановлено судом, оскільки переможець торгів ОСОБА_1 не вніс у встановлений у протоколі проведення торгів строк коштів за майно, 10 травня 2019 року відповідно до протоколу проведення торгів №404796 було визначено торги такими, що не відбулися.

Причиною виникнення даного спору є питання щодо наявності чи відсутності підстав для визнання недійсними електронних торгів з реалізації нерухомого майна.

Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК, одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.

Така правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 25 листопада 2015 року № 6-1749цс15.

Також, слід звернути увагу, що підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів.

Таку правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 14 лютого 2018 року по справі № 759/2467/15-ц.

Вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів.

Твердження позивача про визнання торгів недійсними обґрунтовується тим, що ДП «СЕТАМ» було допущено порушення порядку та процедури визначеної Порядком реалізації арештованого майна, а саме - не внесено належні відомості про майно, зокрема об`єкт нерухомості, який фактично виставлено на торги по лоту №336355 є часткою незавершеного будівництвом головного корпусу та складає його два прольоти, інша його частина, що зображена на фотографіях лоту веб-сторінки ДП "СЕТАМ"як такого, який виставлено на продаж, насправді належить до приватної власності; загальна площа об`єкту є значно більшою тієї, що виставлена на торги (2982 м2) та складає орієнтовно 10000 м2; також всупереч фотоматеріалам, розміщеним на веб-сайті, в стіні придбаного приміщення відсутні в`їздні отвори (ворота) та будь-який під`їзд до приміщення, що унеможливлює його використання у майбутньому.

Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5 (далі - Порядок).

Відповідно до п.2,3 розділу Порядку, в редакції чинній на час проведення торгів, Реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів або торгів за фіксованою ціною. Організатор та Партнери забезпечують постійний доступ учасникам до їх особистих кабінетів, а спостерігачам - до Веб-сайту з метою отримання відомостей про хід електронних торгів (торгів за фіксованою ціною). Приватні виконавці та відділи державної виконавчої служби здійснюють доступ до їх особистих кабінетів через веб-сайт Організатора.

Згідно п. 1-5 розділу ІІ Порядку реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Виконавець призначає зберігача у порядку, встановленому статтею 58 Закону України «Про виконавче провадження», керуючись принципом забезпечення схоронності та цілісності майна.

Зберігачами можуть бути боржник, члени його сім`ї або інші особи, у тому числі Організатор. Зберігач зобов`язаний забезпечити належні умови зберігання майна відповідно до властивостей такого майна, торговельно-технологічних, санітарно-гігієнічних і протипожежних норм, його демонстрацію та передачу переможцю електронних торгів (торгів за фіксованою ціною).

Зберігач забезпечує демонстрацію майна протягом трьох робочих днів з дня отримання звернення від зацікавленої особи.

Пунктом 3,5 розділу ІІІ Порядку встановлено, що Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).

Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна, який становить:

для торгів за фіксованою ціною - 5 календарних днів;

для електронних торгів:

для лотів зі стартовою ціною до 5000,00 гривень - 10 календарних днів;

для лотів зі стартовою ціною від 5000,01 до 1 000 000,00 гривень - 20 календарних днів;

для лотів зі стартовою ціною від 1 000 000,01 гривень - 30 календарних днів.

Дата початку проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему.

Інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) повинно містити:

1) загальну інформацію про електронні торги (торги за фіксованою ціною):

відомості про Організатора (найменування, контактні телефони, електронна адреса);

відомості про зберігача (найменування та місцезнаходження (для юридичних осіб), прізвище, ім`я, по батькові та місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), контактний телефон, електронна адреса (за наявності), фактична адреса зберігання майна);

порядок оформлення участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною);

дату внесення інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) у Систему;

строк підготовки до проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною);

кінцевий термін прийому заявок, якщо проводяться електронні торги;

дату і час початку електронних торгів (торгів за фіксованою ціною);

дату і час закінчення торгів (зазначаються до хвилин);

строки сплати та розмір гарантійного внеску, реквізити рахунку, на який вноситься гарантійний внесок (найменування банку, МФО банку, номер рахунку, призначення платежу) (крім реалізації майна у випадках, передбачених розділом VІ та пунктом 1 розділу VІІ цього Порядку);

порядок та умови отримання майна переможцем;

найменування, контактні телефони, адресу офіційної електронної пошти та реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця), на який у разі визначення переможця електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) необхідно перерахувати кошти за придбане майно, строки сплати таких коштів, номер виконавчого провадження згідно з даними автоматизованої системи виконавчих проваджень.

Інформація, зазначена у цьому підпункті, автоматично формується Системою;

2) інформацію про майно (лот):

реєстраційний номер лота;

вид майна;

найменування майна;

відомості про майно, що виставляється на електронних торгах (торгах за фіксованою ціною), його склад, характеристики, опис, наявність дефектів;

місцезнаходження майна;

фотографічне зображення майна (відеоматеріали за наявності);

відомості про обтяження та обмеження майна, права третіх осіб;

розмір гарантійного внеску (розмір винагороди за організацію та проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) - у разі реалізації майна відповідно до розділу VІ та пункту 1 розділу VІІ цього Порядку);

стартову ціну продажу;

крок електронних торгів;

порядок ознайомлення з майном (фактична адреса зберігача та адреса зберігання майна, час для ознайомлення, контактні телефони та електронна адреса (за наявності)).

Інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) містить інформацію тільки про один лот.

Покликання позивача на ту обставину, що на офіційному сайті ДП "СЕТАМ"не були зазначені вірні відомості про майно, яке він мав намір купити не є безумовною підставою для визнання цих торгів недійсними, оскільки підставою для пред`явлення позову про визнання електронних торгів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час їх проведення, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, однак позивачем належним чином не доведено, що таким порушенням порядку проведення торгів були порушені його права та законні інтереси. Разом з тим, при подачі заявок на участь у торгах позивач був ознайомлений з інформаційним повідомленням про електронні торги щодо вказаного лоту, в якому зокрема, була зазначена інформація про порядок ознайомлення з майном.

Твердження позивача про те, що з метою ознайомлення з майном він зателефонував до представника ДП «СЕТАМ», однак останній в ході телефонної розмови ознайомити його з майном відмовився, а також повідомив, що торги з реалізації вказаного майна є незаконними та у подальшому дії Ковельського МРВ ДВС будуть оскаржені ДП «СЕТАМ» у судовому порядку, оскільки спір щодо вказаного майна на даний час перебуває на розгляді у суді, судом оцінюються критично, оскільки відповідно до вимог ст. 77 ЦПК України позивач суду не надав належних та допустимих доказів такого звернення і відмови в ознайомленні його з майном. Наявність в системі номера телефону зберігача майна давала можливість позивачу повторно зателефонувати та уточнити інформацію про надання йому все ж таки можливості ознайомлення із майном та реалізувати своє право на його огляд, однак таким правом належним чином не скористався.

Пунктом 8 розділу X Порядку встановлено, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством.

Отже, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на торгах, яка полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, тобто є правочином.

Факт нездійснення позивачем повного розрахунку за придбане майно у строк, передбачений розділом X Порядку та відсутність акту про проведення прилюдних торгів, свідчить про те, що договірні відносини купівлі-продажу майна на цих торгах не були оформлені, а отже такий правочин є неукладеним.

З неукладеного правочину не виникає договірних зобов`язань і він не породжує жодних цивільних правовідносин, в той час, коли недійсний правочин не породжує тих правових наслідків, які притаманні правочинам цього виду, але він породжує правові наслідки, які випливають з його недійсності.

Суд приходить до висновку, про відсутність підстав для стягнення з ДП "СЕТАМ" 18568,40 гривень гарантійних внесків та 557,05 гривень комісії банку, які були сплаченні позивачем, виходячи з такого.

Відповідно до п. 1 розділу 1 Порядку гарантійний внесок - це грошова сума, що зарахована на рахунок організатора електронних торгів, яку за одним лотом сплачує учасник електронних торгів, крім випадків, передбачених цим Порядком, у розмірі 5 %, виходячи зі стартової ціни лота, та є завдатком зі сплати винагороди організатору електронних торгів за надані ним послуги з реалізації майна.

Пунктом 3 розділу X Порядку визначено, що гарантійний внесок не повертається учаснику, який був визнаний переможцем електронних торгів, але не вніс усієї належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 цього розділу, або не підписав та не надіслав протокол з продажу предмета іпотеки у строки, передбачені пунктом 2 розділу VII цього Порядку.

Таким чином, оскільки позивачем, який був визнаний переможцем за результатами оспорюваних торгів, не було здійснено повного розрахунку за придбане майно, що в силу п. 3 розділу X Порядку позбавляє його права на повернення внесеної суми.

Окремо слід звернути увагу на наступне.

Постанова Пленуму Верховного суду України N 14 від 18.12.2009 року "Про судове рішення у цивільних справах" пунктом 11 роз`яснено, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, що мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку всіх доказів, розрахунки, з яких суд виходив при задоволенні грошових та інших майнових вимог. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів та осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це.

Статтею 124 Конституції України визначено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду порушення має бути реальним стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення. Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим. Наведені положення не дозволяють скаржитися щодо законодавства або певних обставин абстрактно, лише тому, що заявники вважають начебто певні положення норм законодавства впливають на їх правове становище.

Судова юрисдикція поширюється не загалом на всі суспільні відносини, а лише на такі, що врегульовані нормами права, тобто на правовідносини. У свою чергу, неодмінним елементом правовідносин є їх зміст, тобто суб`єктивне право особи та її юридичний обов`язок. Відтак, судовому захисту підлягає суб`єктивне право особи, яке порушується у конкретних правовідносинах.

Порушенням суб`єктивного права особи є створення будь-яких перепон у реалізації нею свого суб`єктивного права, що унеможливлюють одержання особою того, на що вона вправі розраховувати в разі належної поведінки зобов`язаної особи. Так само протиправним є покладення на особу додаткового обов`язку, який не випливає зі змісту конкретних правовідносин за участі цієї особи.

Таким чином, неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану суб`єктивних прав та обов`язків особи, тобто припинення чи неможливість реалізації її права та/або виникнення додаткового обов`язку.

Таким чином, здійснюючи передбачене ст.55 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту. Вирішуючи спір, суд зобов`язаний надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Тож, якщо особа вважає, що її суб`єктивне право у певних правовідносинах не може бути реалізованим належним чином, або на неї протиправно поклали певний обов`язок, така особа має право звернутися за судовим захистом.

В разі відповідного звернення особи суд повинен розглянути питання щодо наявності порушення суб`єктивного права заявника у конкретних правовідносинах і на підставі цього вирішити спір.

В судовому засіданні достовірно встановлено та не оспорюється стороною позивача, що позивач, будучи переможцем оспорюваних торгів добровільно не вніс кошти на рахунок продавця.

Верховний Суд України у своїй постанові від 13.04.2016 у справі N 6-2988цс15 приходить до правового висновку, що "головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними".

Отже, при проведенні відповідачами вищезазначених прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, а саме: 30/100 незавершеного будівництвом головного корпусу /А-1/ площею 2982 м2, за адресою: АДРЕСА_1 , суд не вбачає порушень вимог ст.ст. 215 Цивільного кодексу України, Порядку реалізації арештованого майна, Закону України «Про виконавче провадження» та інших норм при проведенні прилюдних торгів, а також відсутність порушень прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів.

Враховуючи зазначені обставини, суд приходить до висновку про наявність підстав для відмови в задоволенні позову.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі задоволення позову судові витрати покладаються на відповідача, у разі відмови - на позивача.

Таким чином, судові витрати слід залишити за позивачем.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст.2,4,7,10,77, 78,79, 80,81, 82,89,258,259,263-265,279,280,281 ЦПК України, ст.ст. 8,41,55,124 Конституції України, ст.ст.15,16,203,215,656 ЦК України, ст.ст.1,57,58 Закону України «Про виконавче провадження», суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Державного підприємства "СЕТАМ" Міністерства юстиції України, Ковельського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області про визнання недійсним електронних торгів із продажу нерухомого майна - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Волинського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Ковельський міськрайонний суд Волинської області.

ГоловуючийП. Ю. Бойчук