Справа № 185/578/19
Провадження № 2/185/1768/19
28 лютого 2019 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі головуючого судді Болдирєвої У.М.,
з участю секретаря судового засідання Муржиєвої І.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
18 січня 2019 року позивач звернулася до суду з позовною заявою, в якій просила шлюб з відповідачем, зареєстрований 09 жовтня 1998 року Київським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Донецька згідно актового запису № 662 розірвати.
В обґрунтування позову вона зазначила, що 09 жовтня 1998 року між нею та відповідачем було укладено шлюб. Від шлюбу у них 18 жовтня 2006 року народився син ОСОБА_3. Спільне життя з відповідачем не склалося. Фактичні шлюбні відносини припинені з 2014 року. Причиною розпаду сім'ї є несумісність характерів та різні погляди на сімейне життя. Позивач вважає, що сім'я розпалася остаточно і відновлена бути не може, тому строк на примирення їм не потрібен.
Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не зявилася, але від неї надійшла заява, в якій він просить розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить розірвати шлюб. Проти заочного розгляду справи не заперечує, судові витрати просить не стягувати з відповідача.
Судова повістка про виклик до суду відповідачу ОСОБА_2 не направлялась у зв'язку з тим, що тимчасово призупинено приймання поштових переказів, адресованих до Донецької області на території проведення АТО.
Зі згоди позивача та на підставі наявних у справі доказів суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що сторони 09 жовтня 1998 року уклали шлюб (арк.с.8). Від зазначеного шлюбу у них 18 жовтня 2006 року народився син ОСОБА_3 (арк.с.7).
Сторони шлюбно-сімейні відносини не підтримують та загальне господарство не ведуть з 2014 року, шлюб носить формальний характер і збереження його суперечило б інтересам сторін.
Відповідно до ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно ст.113 СК України, особа, яка змінила прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до положень ст.51 Конституції України, ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 12, 81, 258, 259, 263-265, 280, 281 ЦПК України, ст. ст. 112, 113 СК України, суд -
ОСОБА_4 Вікторівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб, зареєстрований 09 жовтня 1998 року між ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_1) та ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2) Київським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Донецька, згідно актового запису № 662.
Після розірвання шлюбу прізвища ОСОБА_2 та ОСОБА_1 залишити без змін.
Судові витрати віднести на рахунок позивача.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: У. М. Болдирєва