печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2019 року суддя Печерського районного суду м. Києва Буси О.Л., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання інформації недостовірною, її спростування,

ВСТАНОВИВ:

05 липня 2019 року до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява.

У відповідності до пункту 15 Розділу XIII Перехідні положення та ст. 33 Цивільного процесуального кодексу України від 18 березня 2004 року № 1618-IV (у редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року), визначено суддю 08 липня 2019 року та передано, для вирішення питання про відкриття провадження у справі, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

У відповідності до частини першої ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У відповідності до частини першої ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з нормами частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, у тому числі:

2) ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Відомості, зазначення яких передбачено пунктами 2, 6, 7 частини третьої статті 175 ЦПК України, у позовній заяві не містяться.

У відповідності до роз`яснень Верховного Суду України, що містяться у пункті 14 постанови Пленуму від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», при вирішенні питання про відкриття провадження у справі судам слід звертати увагу на відповідність позовної заяви (заяви) вимогам ст. 119 ЦПК (у редакції ЦПК України дійсній до набрання чинності Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року), тобто у частині відповідності заяви до форми і змісту з врахуванням особливостей категорії правовідносин.

Аналогічними за змістовим навантаженням є положення статті 175 ЦПК України у редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, якою визначено вимоги для позовної заяви.

Таким чином, заява має містити, зокрема, відомості про те, в який спосіб була поширена інформація, що порушує особисті немайнові права позивача (заявника), яка саме інформація поширена відповідачем (відповідачами), із зазначенням часу, способу й осіб, яким така інформація повідомлена, інші обставини, які мають юридичне значення, а також посилання на докази, що підтверджують кожну з таких обставин, а також зазначення способу захисту, в який позивач бажає захистити своє порушене право.

Зміст позовних вимог (пункт 4 частини третьої статті 175 ЦПК України) - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду, тому це має суттєве значення при розгляді справи, і відповідно вимагає чітко визначеного формулювання. Запропонований позивачем текст спростування має бути представлений суду та враховуватися при постановленні судового рішення.

Відповідно до постанови Пленуму від 27 лютого 2009 року № 1, спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація, при цьому заявник у прохальній частині просить суд зобов`язати відповідача спростувати інформацію вказану у п. 1 прохальної частини позову, шляхом у такий же спосіб, у який вона була поширена у спосіб наближений до способу поширення, з врахуванням охоплення максимальної кількості осіб, які сприйняли попередньо поширену інформацію, не називаючи його та обмежуючись загальним формулюванням без вказівки чіткого і конкретного способу.

Текст таких висловів та інформації повинен бути відображений у прохальній частині, так само, як і запропонований позивачем текст спростування, оскільки суд, як і сторони, має ознайомитися, дослідити, оцінити у сукупності з іншими поданими належними доказами, та врахувати при постановленні судового рішення.

Відтак, у позовній заяві мають міститися детальні відомості, а не загальні твердження, про те, коли та у який спосіб була поширена інформація відповідачем, з посиланням на належні та допустимі докази, тому заявникові слід уточнити зміст прохальної частини, відобразивши, які вислови та інформацію, поширену відповідачем, позивач просить суд визнати недостовірними та такими, що посягають на честь, гідність і підлягають спростуванню.

Відповідно до частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як зазначає Пленум Верховного Суду України у постанові № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Разом з тим, посилаючись у позовній заяві на характеризуючі матеріали, представник позивача до позовної заяви їх не надає.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини третьої ст. 185 ЦПК України.

Окрім того, звертається увага на те, що, відповідно до роз`яснень у пунктах 9, 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», відповідачами у справі про захист гідності, честі чи ділової репутації є фізична або юридична особа, яка поширила недостовірну інформацію, а також автор цієї інформації.

Належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайта, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві.

Так, згідно з позовною заявою, спірна інформація була опублікована журналістом Інтернет-каналу «Громадське телебачення» ОСОБА_3 , які не залучені позивачем до участі у розгляді справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1-4 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 1-19, 23, 33, 34, 49, 136, 174-177, 184, 185, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання інформації недостовірною, її спростування, залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Ухвала не підлягає оскарженню, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О. Л. Бусик