У х в а л а

08 липня 2019 року

м. Київ

справа № 359/286/18

провадження № 61-11865 ск 19

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,

розглянув касаційну скаргу першого заступника прокурора Київської області на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 28 січня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 травня 2019 року в справі за позовом керівника Бориспільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Бориспільської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання недійсними розпоряджень, державних актів на право власності на земельні ділянки та витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння,

В с т а н о в и в:

20 червня 2019 року перший заступник прокурора Київської області надіслав засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 28 січня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 травня 2019 року.

У касаційній скарзі перший заступник прокурора Київської області просить суд касаційної інстанції оскаржувані судові рішення скасувати і ухвалити нове про задоволення позову по суті.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому розмірі.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт другий пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).

У разі подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 % ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт перший пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2018 року становив 1 762,00 грн.

Частиною третьою статті 6 вказаного Закону визначено, що у разі подання позовної заяви одночасно майнового та немайнового характеру, судовий збір сплачується за ставками щодо вимог майнового та немайнового характеру.

У разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Як убачається із матеріалів касаційної скарги, до неї не додано документ який підтверджує оплату судового збору у встановленому порядку та розмірі за подання даної касаційної скарги.

Позивач, звертаючись до суду із позовом, заявив шістнадцять вимог немайнового характеру (визнання недійсними розпоряджень та визнання недійсними державних актів на право власності на земельні ділянки) та відповідно повинен був надати докази оплати судового збору, у відповідному розмірі щодо даних позовних вимог, за подання касаційної скарги в сумі 56 384,00 грн.

Крім цього, позивачем також заявлено вимогу майнового характеру (витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння).

Однак, з матеріалів касаційного провадження не убачається вартість спірного майна (земельної ділянки), тому суд не має можливості перевірити розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги за вимогу майнового характеру, відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Таким чином, за подання касаційної скарги на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 28 січня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 травня 2019 року необхідно оплатити судовий збір за позовні вимоги немайнового характеру в розмірі 56 384,00 грн та судовий збір за вимогу майнового характеру, суму якого необхідно самостійно розрахувати, виходячи із вартості спірної земельної ділянки, та на підтвердження надати суду докази її вартості.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал документа, що підтверджує його сплату.

У відповідності до частини 1 статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина 2 статті 390 ЦПК України).

Відповідно до частини 3 статті 390 ЦПК України строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно із частиною 1 статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Указану касаційну скаргу подано з пропуском строку, передбаченого вимогами частини першої статті 390 ЦПК України.

У касаційній скарзі міститься клопотання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження зазначених вище судових рішень, в обґрунтування якого скаржник посилається на те, що повний текст постанови апеляційного суду отримано поштою лише 23 травня 2019 року, а тому відповідно вважає, що вказані обставини надають право на поновлення строку на касаціне оскарження.

Однак жодних доказів на підтвердження дати отримання оскаржуваного судового рішення до матеріалів касаційної скарги не додано.

Таким чином, першому заступнику прокурора Київської області необхідно надати до суду належні докази, які містять відомості щодо дати отримання оскаржуваного судового рішення.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За змістом частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, касаційну скаргу першого заступника прокурора Київської області необхідно залишити без руху з наданням йому можливості усунути вищевказані недоліки.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У х в а л и в:

Залишити без руху касаційну скаргу першого заступника прокурора Київської області на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 28 січня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 травня 2019 року, та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 12 cерпня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Якщо інші наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко