Справа № 635/4115/18
Провадження № 2/635//2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2019 року смт. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області в складі:

Головуючого судді Назаренко О.В.,

За участю секретаря Літінської Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Покотилівка Харківського району Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про захист прав споживача,

позивач- ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платників податків: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ;

відповідач- Акціонерне товариство «Харківобленерго», , зареєстроване місце знаходження м. Харків, вул. Плеханівська, 149

ВСТАНОВИВ:

18 червня 2018 року позивач пред`явив до суду позов шляхом подання позовної заяви до відповідача Акціонерної компанії «Харківобленерго», який уточнив 05 листопада 2018 року та зазначив належного відповідача - Акціонерне товариство «Харківобленерго». Відповідно до учтоненої предакції позовних вимог просив зобов`язати відповідача за розглядом його заяви від 24 травня 2018 року виконати вимоги ПКЕЕН, а саме: п.10 ст.3 - надати позивачу два підписаних примірника проекту договору в якому: згідно ч.1 ст.4 визначено величину потужності у п.1 договору; згідно ч.2 ст.22 визначено порядок і форма оплати спожитої енергії у ст.16 договору з урахуванням права ОСОБА_1 , що визначено п.а ч.1 ст.22 на сплату за розрахунковою книжкою; згідно ч.5 ст.27 визначено суму заборгованості у ст.18 договору; п.11 ст.3 зазначити у договорі межу розподілу електричних мереж шляхом приєднання до договору акту розмежування балансової належності електричних мереж та експлуатаційної відповідальності сторін; п.12 ст.3 - провести контрольний облік вузла обліку з оформленням акту про збереження пломб. Позовні вимоги обгрунтовує тим, що 24.06.2014 року ним укладено Договір 24572 про користування електричною енергією з АК «Харківобленерго» строком на три роки з пролангацією на один рік за умови якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодна сторона не висловила наміру внести зміни або доповнення до нього. 24.06.2018 року укладений Договір 24572 припиняв свою дію, тому 24.05.2018 року він в порядку ч.4 ст. 3 Правил користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН) звернувся до АК «Харківобленерго» з заявою про укладення нового Договору про користування електричною енергією. Зазначає, що за час дії Договору 24572 (з 24.06.14р. по 24.05.18р.) змінилась нормативна база щодо надання послуг з електропостачання (внесено зміни в ПКЕЕН та в зміст Типового договору) та умови, за якими він отримує послугу від АК «Харківобленерго», а саме: прибор обліку електроенергії винесено за межі його домоволодіння, та його змінено на двозонний, а також він отримав право власності на зазначене домоволодіння, необхідно було укладати новий Договір між ним та АК «Харківобленерго». Позивач вказує, що порядок укладення Договору в порядку здійсненого ним звернення до АК «Харківобленерго» 25.05.2018 року, визначено ч. 4, ч. 10, ч. 11, ч. 12, ч. 19 ст. 3, ч. 1 ст. 4, ч. 2 ст. 22, ч. 5 ст. 27 ПКЕЕН та ст. 628, ч. 1 ст. 630, ст. 638, ч. 1 ст. 639 ЦК України. На свою заяву він отримав відповідь з непотрібними рекомен8даціями та консультаціями та Проект договору без жодного додатку, який не підписаний з боку АК «Харківобленерго». Вважає, що при наданні вказаного проекту Договору АК «Харківобленерго» порушило вимоги ПКЕЕН: ч. 10 ст. 3 - йому не було надано на підписання два примірника проекту Договору, і наданий примірник проекту Договору не було підписано електропостачальником - АК «Харківобленерго»; ч. 11 ст. 3- у Договорі не зазначена межа розподілу електромереж, а раніше складений Акт розмежування балансової належності електричних мереж та експлуатаційної відповідальності сторін приховано; ч. 12 ст. 3 - не проведено дії щодо контрольного огляду вузла обліку і складання відповідно Акту; ч. 1 ст. 4 - величина потужності визначена на особистий розсуд АК «Харківобленерго» та не відповідає вимогам нормативної бази України; ч. 1 та ч. 2 ст. 22 -порядок і форма оплати споживчої електричної енергії не визначена в Договору; ч. 5 ст. 27 -заборгованість визначена на розсуд АК «Харківобленерго». Зазначає також, що за таких обставин порушується ч. 1 ст. 3 ПКЕЕН, тому що йому перешкоджають укласти договір, так як він не може продовжити процедуру його виконання. Зазначені обставини стали підставою його звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 11 липня 2018 року позов ОСОБА_1 до Акціонерної компанії «Харківобленерго» про захист прав споживача залишено без руху.

Ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області від 30 серпня 2018 року після усунення недоліків позов було прийнято до провадження суду і справу було призначено у підготовче судове засідання.

11 жовтня 2018 року від відповідача до суду надійшов письмовий відзив на позов, в якому він заперечував проти задоволення позову, посилаючись на його необґрунтованість та безпідставність, і просив відмовити у його задоволенні.

15 листопада 2018 року позивачем до суду надано відповідь на відзив, в якому він наполягав на викладених у позові доводах і просив позов задовольнити у повному обсязі.

22 листопада 2018 року до суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, у яких відповідач заперечував проти задоволення позову і просив відмовити у його задоволенні.

На підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 22 січня 2019 року закрито підготовче провадження та справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про захист прав споживача призначено до судового розгляду.

22 лютого 2019 року від відповідача надійшли письмові пояснення щодо позову.

01 липня 2019 року до суду від позивача надійшла позовна заява про збільшення позовних вимог, відповідно до якої він просив суд зобов`язати АК «Харківобленерго» за розглядом його заяви від 24.05.2018 року виконати вимоги ПКЕЕН, а саме: п. 10 ч. 3 надати йому два примірника проекту Договору, в якому у п. 1 Договору визначено величину потужності у розмірі 5кВт на підставі вимог табл 3.1ДБН В. 2.5-23-2010 «Проектування електрообладнання об`єктів цивільного призначення»; у п. 16 Договору вказано, що порядок і форма оплати споживчої енергії здійснюється за розрахунковою книжкою; у п. 18 Договору вказати заборгованість, яку визначити шляхом переговорів між ним та АТ «Харківобленерго»№; на виконання п. 8 Договору приєднати до Договору у якості додатку Акт розмежування балансової належності електричних мереж та експлуатаційної відповідальності сторін, що підписаний ОСОБА_1 та АТ «Харківобленерго»; на виконання п. 5 Договору провести контрольний облік вузла обліку з оформлення Акту про збереження пломб який додати до Договору у якості додатку.

04 липня 2019 року від відповідача надійшов відзив на уточнену позовну заяву, в якому він заперечував проти задоволення позову, посилаючись на його необґрунтованість та безпідставність, і просив відмовити у його задоволенні.

Позивач в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, відповідно до якої просив слухати справу у його відсутність на підставі наданих ним доказів.

Представник відповідача в судовому засідання не зявився, надав суду заяву, відповідно до якої просив розглянути справу у його відсутність, проти задоволення позовних вимог заперечував у повному обсязі.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.

10 липня 2019 року на підставі ч. 4 ст. 268 ЦПК України вступна і резолютивна частини рішення підписані судом без його проголошення за неявкою усіх учасників справи.

Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин та досліджених в судовому засіданні наданих доказів, прийшов до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог, виходячи з наступних підстав.

Згідно ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Судом встановлено, що 24 травня 2018 року ОСОБА_2 звернувся до відповідача із заявою про приведення у відповідність згідно чинного законодавства договору.

Листом від 08.06.2018 року ОСОБА_1 надано відповідь № 46У/46-1567 з усіх порушених у заяві питань.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про ринок електричної енергії" НКРЕКП є Регулятором на ринку електричної енергії. Ч. 4 ст. 6 Закону визначені права Регулятора, серед яких і видавати обов`язкові для виконання учасниками ринку рішення, а також розглядати скарги і вирішувати спори відповідно до цього Закону.

За висновком Держенергонагляду від 06.03.2018 відповідно до вимог ДБН В. 2.5-23-2010 та технічних характеристик електромережі споживача, а саме того, що за адресою споживача встановлений ввідний комунікаційний апарат зі струмом спрацювання на рівні 25А, величина договірної потужності повинна відповідати 5 кВт.

Проте зі змісту норм ДБН В. 2.5-23-2010 вбачається, що вони поширюються на відносини під час проектування електропостачання, електричного освітлення і силового електрообладнання нових та існуючих, що підлягають реконструкції та капітальному ремонту житлових будинків, адміністративних і побутових будинків та приміщень підприємств, та громадських будинків і споруд, наведених у додатку А ДБН В.2.2-9.

Тобто дія Державних будівельних норм України "Проектування електрообладнання об`єктів цивільного призначення" не поширюється на взаємовідносини електропостачальника та побутового споживача. Тому товариство не має правових підстав для внесення зміни до істотних умов договору на підставі положень ДБН 3.2.5-23:2010.

На час укладання договору з Позивачем чинними "Правилами користування електричною енергією для населення", затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 № 1357 (було передбачено, що у договорі обов`язково зазначається величина потужності, яка визначається виходячи з потужності наявних у споживача струмоприймачів. При цьому загальна потужність не може бути вищою за потужність, передбачену технічними умовами чи технічними характеристиками електромережі споживача. У відповідності до вказаної норми договірна потужність визначена у розмірі 1,3 кВт, тобто на час укладання договору вона відповідала вимогам ПКЕЕН.

Рішенням Апеляційного суду Харківської області від 04.04.2017 року апеляційну скаргу задоволено, рішення Харківського районного суду Харківської області від 22 лютого 2017 року про задоволення позову ОСОБА_1 до Акціонерної компанії «Харківобленерго» про спонукання до вчинення певних дій, скасовано. У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до АК "Харківобленерго" про спонукання визначити в договорі про користування електричною енергією № 24572, укладеному 24.06.2014 між ОСОБА_1 та АК "Харківобленерго", розмір договірної потужності на підставі характеристик зовнішньої мережі споживача відповідно до вимог ст. 4 Правил - відмовлено.

Тобто рішенням суду встановлено, що визначена договірна потужність у розмірі 1,3 кВт не порушує прав ОСОБА_1 ..

Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України № 502 від 20.06.2018 постанова Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 № 1357 «Про затвердження Правил користування електричною енергією для населення» (ПКЕЕН) визнана такою, що втратила чинність.

А тому позовні вимоги ОСОБА_1 про зобов`язання виконати вимоги ПКЕЕН. які втратили свою чинність 26.06.2018 року. не мають законного обгрунтування.

11.06.2018 року набули чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджені постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 (ПРРЕЕ). Ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами (п. 1.1.1 ПРРЕЕ).

У відповідності до п.5 ч.1 статті 7 Закону України "Про ліцензування видів господарської діяльності» діяльність у сфері електроенергетики є ліцензованою та ліцензується з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про ринок електричної енергії». Крім того, з 11.06.2018 набули чинності «Правила роздрібного ринку електричної енергії» (ПРРЕЕ), затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 14.03.2018 № 312 (Постанова № 312), а Постанова НКРЕ України від 31.07.1996 №28 «Про затвердження правил користування електричною енергією» втратила чинність ( п.12 Постанови № 312). Органом ліцензування діяльності у сфері електроенергетики є Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП).Постановою НКРЕКП за №1446 від 16.11.2018 анульовано ліцензію на право провадження господарської діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами, видану відповідно до постанови Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 04 вересня 1996 року №70 та ліцензію на право провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом, видану Акціонерній компанії «Харківобленерго» відповідно до постанови Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 17.09.1996 за №92 та прийнято рішення про видачу Акціонерному товариству "Харківобленерго" () ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії в межах розташування системи розподілу електричної енергії, що перебуває у власності або господарському віданні (щодо державного або комунального майна) Акціонерного товариства "Харківобленерго", та електричних мереж інших власників, які приєднані до мереж ліцензіата (з якими укладені відповідні договори згідно із законодавством). Товариство з 01 січня 2019 року повністю припинило діяльність з постачання електричної енергії та продовжило лише виконання функцій з розподілу електричної енергії у межах місць провадження господарської діяльності, а саме на території Харківської області. У відповідності до Постанови № 312 укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог ПРЕЕ здійснюється до 01 грудня 2018 року шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричної енергії, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання. У відповідності до п. п. 2.1.4 ПРРЕЕ договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України за формою договору, що є додатком 3 до цих Правил. У відповідності до положень ч. 1 ст.634 Цивільного кодексу України не допускаються пропозиції другої сторони своїх умов для договору. До укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, який укладається зі споживачем, договірні відносини між споживачем та суб`єктом господарювання, що провадить діяльність з розподілу електричної енергії на підставі ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами (або ОСР як правонаступником за договорами про користування електричною енергією та договорами про постачання електричної енергії), урегульовуються окремими положеннями діючих договорів про користування електричною енергією або договорів про постачання електричної енергії (у частині взаємовідносин споживача і електророзподільної організації), які не суперечать вимогам чинного законодавства у сфері електроенергетики. Зокрема сторони керуються вимогами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) з питань потужності, якості електроенергії, окремих процедурних питань тощо. У разі виникнення суперечності між нормами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) та нормами законодавства про електроенергетику сторони керуються вимогами чинного законодавства.

Таким чином, на підставі дослідженої у судовому засіданні сукупності доказів, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений статтею 16 ЦК України.

Власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права, який прямо визначається спеціальним законом, що регламентує конкретні цивільні правовідносини.

У частині другій статті 16 ЦК України визначено способи захисту цивільних прав та інтересів судом: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Взагалі сама по собі вимога щодо зобов`язання за розглядом заяви виконати вимоги нормативно-правового акту, не відповідає способам захисту права, що визначені в ст. 16 ЦК України, не передбачений він і іншими нормами права, а тому відповідно і не може бути задоволена судом.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.7, 12, 81, 263-265 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

у задоволенні позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про захист прав споживача - відмовити повністю.

На рішення суду позивачем може бути подано апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст.ст.284-285 ЦПК України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні касаційні скарги подаються учасниками справи через Харківський районний суд Харківської області або до Харківського апеляційного суду.

Відомості, що не проголошуються:

позивач- ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платників податків: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ;

відповідач- Акціонерне товариство «Харківобленерго», , зареєстроване місце знаходження м. Харків, вул. Плеханівська, 149,

Повний текст рішення виготовлено 17 липня 2019 року.

Головуючий суддя: О.В.Назаренко