Справа F 404/3275/19
Номер провадження 2-з/404/39/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2019 року м. Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Варакіна Н.Б. розглянувши заяву про забезпечення позову, яка подана до подання позовної заяви, ОСОБА_1, відповідачами зазначені Фортечний відділ державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області та державний виконавець Фортечного відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області ОСОБА_2,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 подав заяву про забезпечення позову, в якій зазначає, що має намір звернутися до суду з позовом до Фортечного відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області та державного виконавця Фортечного відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області ОСОБА_3 про визнання недійсними електронних торгів з продажу арештованого майна, а саме квартири АДРЕСА_1.

В обґрунтування заяви посилається на те, що рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20.01.2013 з нього на користь АТ «ПриватБанк» стягнуто заборгованість за кредитним договором в розмірі 221550 грн. 03 коп. та судові витрати.

На виконання рішення, державним виконавцем 20.08.2015 відкрито виконавче провадження, а постановою від 22.02.2017 звернуто стягнення на його доходи, отримуванні у Головному управлінні ПФУ в Кіровоградській області.

Постановою від 13.11.2018 державним виконавцем накладений арешт на все належне йому нерухоме майно та заборонено його відчуження.

Постановою від 22.11.2018 державним виконавцем призначено суб'єкта оціночної діяльності та доручено проведення оцінки арештованого майна та визначення ринкової вартості майна, а саме квартири АДРЕСА_2. Вважає, що суб'єкта оцінювання обрано поза конкуренцією та за відсутності документів, що підтверджують належну сертифікацію суб'єкта, проведення оцінки здійснено без огляду майна, тому експертна оцінка ринкової вартості нерухомого майна є недійсною. Звернувся до суду зі скаргою на зазначені постанови.

06.05.2019 йому стало відомо, що виконавчою службою проводяться електронні торги на сайті СЕТАМ з продажу вищезазначеної квартири. В цей же день подав заяву з вимогою зупинити проведення торгів, у зв'язку з прийняттям до розгляду скарги.

З сайту СЕТАМ дізнався, про існування протоколу №404055 проведення електронних торгів від 06.05.2019 (реєстраційний номер лота 341654), згідно якого дані торги проведено і визнано переможцем торгів учасника 3, який запропонував найвищу цінову пропозицію (пропозиція була одна). Хто став переможцем електронних торгів не відомо, оскільки ця інформація є конфіденційною.

Вважає, що зазначеними діями державним виконавцем порушено положення статті 50 Закону України «Про виконавче провадження», яка передбачає, що звернення стягнення на об'єкти нерухомого майна здійснюється у разі відсутності в боржника достатніх коштів чи рухомого майна, а відтак електронні торги з продажу арештованого майна є недійсними.

Просить заборонити державному виконавцю Фортечного відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області ОСОБА_2 та/або іншим державним виконавцям складати, підписувати та надсилати акт про проведенні електронні торги за фіксованою ціною, які відбулися 06.05.2019, реєстраційний номер лота 341654 (виконавче провадження №48533890), результати яких оформлено протоколом №404055 від 06.05.2019.

Заборонити Фортечному відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, в особі відповідних посадових осіб (начальника, виконуючого обов'язки начальника чи інших уповноважених осіб) затверджувати акт про проведенні електронні торги за фіксованою ціною, які відбулися 06.05.2019, реєстраційний номер лота 341654 (виконавче провадження №48533890), результати яких оформлено протоколом №404055 від 06.05.2019.

Заборонити державним реєстраторам речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень вчиняти будь-які дії, спрямовані на реєстрацію/перереєстрацію права власності та інших речових прав щодо квартири за адресою: м. Кропивницький (Кіровоград), АДРЕСА_3, яка належить на праві власності ОСОБА_1 та реєстрації права власності чи іншого речового права щодо за іншими особами.

Дослідивши матеріали зави, суд приходить до висновку, що вона задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Предметом майбутніх позовних вимог є визнання електронних торгів недійсними.

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця — учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акту про проведення електронних торгів, що передбачено п. 8 розд. X Порядку реалізації майна, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Тобто вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

З аналізу ч. 1 ст. 650, ч. 1 ст. 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу.

Згідно із ч. 1 ст. 655 ЦК за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов’язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов’язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Згідно із п. 4 розд. X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем.

В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація:

ким, коли і де проводилися електронні торги;

стисла характеристика реалізованого майна;

прізвище, ім’я та по батькові фізичної особи — переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, то зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ);

сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно;

прізвище, ім’я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) — боржника, її місце проживання (місцезнаходження);

дані про правовстановлюючі документи, що підтверджують право власності боржника на майно (п. 5 розд. X Порядку реалізації арештованого майна).

З урахуванням наведеного суд доходить висновків, що набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем, відповідно, є переможець електронних торгів.

Виходячи з наведеного сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці — державна виконавча служба та організатор електронних торгів та покупець — переможець електронних торгів.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 216 ЦК у разі недійсності правочину кожна зі сторін зобов’язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає в користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, — відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже, у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно, виникнуть права та обов’язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.

ОСОБА_1 зазначає, що інформація про переможця аукціону є конфіденційною, але цивільним процесуальним законодавством передбачений порядок витребування доказів, у разі неможливості їх витребувати самостійно.

Відповідно до приписів ст. 153 ЦПК України суд, під час прийняття рішення про забезпечення позову, зобов’язаний враховувати інтереси інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв’язку із застосуванням відповідних заходів.

У справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, як відповідачі мають залучатись всі сторони правочину — ДВС, організатор торгів та переможець, що є сталою позицією ВС.

Згідно з ч.1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред’явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 1 статті 150 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується зокрема: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов’язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов’язання, тощо.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605 цс16 від 25.05.2016 року, забезпечення позову по суті - це обмеження суб'єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов'язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову, згідно з вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Разом з тим, суд враховує, що заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

З даної заяви неможливо встановити коло всих осіб, інтересів яких може торкнутися застосовані заходи забезпечення позову.

Крім того, до заяви про забезпечення позову не додано правовстановлюючого документу, який би засвідчив про належність спірної квартири ОСОБА_1, що позбавляє суд можливості пересвідчитись, про законність вимог заявника.

За таких обставин заява задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 153 ЦПК України, суд

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні заяви про забезпечення позову, яка подана до подання позовної заяви, ОСОБА_1, відповідачами зазначені Фортечний відділ державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області та державний виконавець Фортечного відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області ОСОБА_2 – відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її складення.

Ухвала складена 13.05.2019.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Н. Б. Варакіна