УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" липня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії «Хліб України» Миргородський Комбінат хлібопродуктів №1,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії «Хліб України» Миргородський Комбінат хлібопродуктів №1.

Судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу (ч. 1 ст. 160 ЦПК України).

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Вимоги до форми та змісту заяви про видачу судового наказу визначені у статті

163 Цивільного процесуального кодексу України.

Пунктом 4 ч.3 ст.163 ЦПК України визначено, що до заяви про видачу судового наказу додаються: документи, або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Як роз`яснено у п.12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справи від 23 грудня 2011 року за №14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але невиплаченої працівникові суми заробітної плати, судовий наказ може бути видано не лише на суму заборгованості із заробітної плати, а й на суму компенсації за порушення строків її виплати, оскільки вона входить до структури заробітної плати (Закон України від 24 березня 1995 року №108/95-ВР «Про оплату праці», Закон України від 19 жовтня 2000 року №2050-ІІІ «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплат»), до заяви має бути додано докази, серед іншого, на підтвердженням суми, яка стягується, якими може бути будь-який належно оформлений документ, що вказує на розмір нарахованої заробітної плати та компенсації за порушення строків її виплати, зокрема, довідка бухгалтерії боржника, розрахунковий лист чи копія платіжної відомості тощо. Не допускається розгляд вимог про стягнення заробітної плати у разі наявності спору щодо розміру заборгованості чи права на її отримання.

При зверненні з даною заяву до суду заявник ОСОБА_1 , на підтвердження суми, яка стягується, не надав належно оформлений документ, що вказує на розмір нарахованої заробітної плати станом на дату подачі заяви, оскільки долучені до заяви довідки про заборгованість по заробітній платі датовані 03 травня 2018 року вих.№11 та 19 квітня 2018 року вих.№14, які підписані директором Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії «Хліб України» Миргородський Комбінат хлібопродуктів №1 А.П. Гунько., не можуть свідчити про порушення прав заявника та наявність підстав для звернення до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, з огляду на наступне.

Відповідно до інформації що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, керівником Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії «Хліб України» Миргородський Комбінат хлібопродуктів №1 значиться ОСОБА_2 .

Отже, суперечливість даних про органи управління юридичної особи викликає сумнів в актуальності наданих довідок про заборгованість по заробітній платі підприємства перед ОСОБА_1 .

Крім того, як убачається з довідки від 19 квітня 2018 року вих.№14 нарахована і невиплачена зарплата ОСОБА_1 за березень 2018 року складає 6 440,00 грн, згідно довідки від 03 травня 2018 року вих.№11 нарахована і невиплачена зарплата за квітень 2018 року складає 14 076,58 грн.

Однак, відповідно до довідки Пенсійного фонду України Форми ОК-5, Дочірнє підприємство Державної акціонерної компанії «Хліб України» Миргородський Комбінат хлібопродуктів №1 перерахувало ОСОБА_3 у березні 2018 року - 8000,00 грн, у квітня

2018 року - 14076,58 грн.

Наведені дані викликають сумніви в їх достовірності внаслідок суперечливості відображених даних.

Крім того, поданий до заяви про видачу судового наказу розрахунок середнього заробітку за весь час затримки виплати заробітної плати ОСОБА_1 , складений представником заявника - ОСОБА_4 , не містить обов`язкових реквізитів документу, не підпадає під визначення документу та не підтверджений жодним доказом в розумінні статей 76-80 ЦПК України, як і розмір середнього заробітку ОСОБА_1 .

Згідно пунктів 1, 8 ч.1 ст.165 ЦПК України суд відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушенням вимог статті 163 цього Кодексу та із поданої заяви не вбачається виникнення або порушення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу.

Відповідно до ч.2 ст.165 ЦПК України, про відмову у видачі судового наказу суддя постановляє ухвалу не пізніше десяти днів з дня надходження до суду заяви про видачу судового наказу.

Враховуючи, що заява про видачу судового наказу подана з порушенням вимог

ст.163 ЦПК України та з неї та доданих документів не вбачається порушення прав заявника, що дає підстави для звернення ОСОБА_1 до суду з заявою про видачу судового наказу, суд приходить до висновку про відмову у видачі судового наказу.

Згідно ч.1 ст.166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 ч.1 ст. 165 цього Кодексу не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Разом з тим, суд звертає увагу заявника, що проти Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії «Хліб України» Миргородський Комбінат хлібопродуктів №1 порушено справу про банкрутство, за приписами п. 8 ч. 1 ст. 20 ГПК України, господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності та інші справи у визначених законом випадках, зокрема справи про банкрутство та справи у спорах з майновими вимогами до боржника, стосовно якого відкрито провадження у справі про банкрутство, в тому числі справи у спорах про стягнення заробітної плати.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 160 - 161, 163, 165- 166 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

п о с т а н о в и в:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії «Хліб України» Миргородський Комбінат хлібопродуктів №1.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцять днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5 п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

С у д д я