У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

у порядку спрощеного позовного провадження

"10" липня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Виниченко Л.М., розглянувши матеріали справи № 755/10505/19 за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) третя особа: Служба у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації (02000, м. Київ, вул. Краківська, 20) про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням,-

у с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва з позовною заявою звернувся ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням.

Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просить визнати відповідачів та їх неповнолітнього сина такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, встановлено, що позовна заява відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

Згідно положень ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. 4. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя. 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Відповідно до ст. 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Оскільки спір має немайновий характер і на такий спір не розповсюджуються положення ч. 4 ст. 274 ЦПК України, така справа є малозначною у відповідності до вимог закону, а тому має розглядатись лише за правилами спрощеного позовного провадження і за таких умов відсутні правові підстави для задоволення клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Крім того, слід зазначити, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, позивач та відповідач не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог та заперечень один одного у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

За змістом ч. ч. 5, 7 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому суд приходить до висновку про те, що справа підлягає подальшому розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

Відповідно до ст. 19 СК України, Ппри розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

За таких обставин, враховуючи вимоги ч. 1 ст. 274, ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 187, 261, 274-279, 352-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження у справі № 755/10505/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Витребувати від Органу опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації висновок висновок щодо розв`язання спору про визнання таким, що втратив право користування квартирою № АДРЕСА_2 малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідачі мають право подати до суду клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін в строк для подання відзиву, а позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Відповідачі мають право подати до суду заяву із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у строк не більш ніж п`ять днів з дня вручення йому копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідачі мають право надіслати відзив, який має відповідати ст. 178 ЦПК України, на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, до суду з підтвердженням направлення позивачу, іншому відповідачу та третій особі у справі копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву, має право підготувати відповідь на відзив, яка має відповідати ст. ст. 178, 179 ЦПК України, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, і направити відповідачу у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідачі не пізніше п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив, мають право підготувати заперечення, які мають відповідати ст. ст. 178, 180 ЦПК України, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, і направити позивачу у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив, заперечення, пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Третя особа має право подати суду пояснення щодо позову в п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, а щодо відзиву - протягом десяти днів із дня його отримання, з підтвердженням направлення їх копій з додатками учасникам справи.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У відповідності до п/п 15.5) п/п 15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

С у д д я