Справа № 369/3822/18
Провадження №2/369/755/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.06.2019 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Пінкевич Н.С.,

при секретарі Середенко Б.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок ДТП, -

В С Т А Н О В И В:

10 червня 2019 року представником відповідача, адвокатом Винокуровим О.В., через канцелярію суду було подано клопотання про призначення по справі судової автотоварознавчої експертизи для вирішення питання щодо розміру завданого позивачу ОСОБА_1 збитку. Просив поставити експерту запитання яка вартість відновлювального ремонту автомобіля PORSCHE CAYENNE S державний знак НОМЕР_1 , в результаті його пошкодження при дорожньо-транспортній пригоді, яка відбулася 26 листопада 2017 року в селі Хотів Києво-Святошинського району Київської області, станом на момент ДТП. Поновити відповідачу ОСОБА_2 пропущений процесуальний строк на подання клопотання про призначення експертизи. Проведення експертизи доручити експертам Київського науково дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська 6). Вказане клопотання розглянути у відсутність сторони відповідача.

Дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Відповідно до ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Згідно положень ст. 116 ЦПК України, призначення експертизи є способом забезпечення судом доказів.

Відповідно до п. п. 7, 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому судовому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про забезпечення доказів та питання про призначення експертизи.

Таким чином, законодавець визначив певний процесуальний порядок, за яким питання про призначення експертизи має бути розглянуто не пізніше підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду від 01 листопада 2018 року підготовче провадження у даній справі було закрито. Як в самому підготовчому судовому засіданні, так і до часу його проведення, представником відповідача не подавалась заява (клопотання) про призначення експертизи.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 44 ЦПК України визначено, що зловживання процесуальними правами є неприпустимим .

З огляду на вимоги процесуального законодавства, у позивача і відповідача права є рівними, а відтак положення щодо готовності брати участь у всіх етапах розгляду справи має і відповідач.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

До посилання представника відповідача на те, що можливості заявити клопотання про призначення експертизи при підготовчому провадженні в нього не було з поважних причин, так як повідомлень про призначення підготовчого засідання на 01.11.2018 року відповідач та його представник не отримували, суд ставиться критично, адже справа перебуває у провадженні суду із квітня 2018 року, відповідач був ознайомлений із матеріалами справи своєчасно (а.с. 64, 67, 69), і, на думку суду, у сторони позивача було достатньо часу для вчинення відповідної процесуальної дії.

Згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Тобто, оскільки клопотання про призначення експертизи було подано вже при розгляді справи по суті, суд вважає за необхідне в його задоволенні відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 103, 116, 197, 353 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника відповідача, адвоката Винокурова О.В., про призначення почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок ДТП - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.С. Пінкевич