Єдиний унікальний номер судової справи:478/1431/19
Провадження №22-ц/812/1864/19 Доповідач суду апеляційної інстанції Самчишина Н.В.
Постанова

Іменем України

07 листопада 2019 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого - Самчишиної Н.В.,

суддів: Прокопчук Л.М., Царюк Л.М.,

із секретарем судового засідання Біляєвою В.М.,

переглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Казанківського районного суду Миколаївської області від 01 жовтня 2019 року, постановлену суддею Іщенко Х.В., за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Миколаївгаз», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики, про визнання неправомірними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

03 вересня 2019 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до Акціонерного товариства «Миколаївгаз», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики, про визнання неправомірними дій та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою судді Казанківського районного суду Миколаївської області від 09 вересня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, а ухвалою того ж суду від 01 жовтня 2019 року позовну заяву повернуто позивачу на підставі частини третьої та пункту 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що позивач не у повному обсязі усунула недоліки, зазначені в ухвалі суду від 09 вересня 2019 року про залишення позову без руху, а саме, позивачем не зазначено належну третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору та не оформлено належним чином фотокопії документів, які додані до позову у відповідності до статті 95 ЦПК України, оскільки завірені адвокатом Ляшенком М.Д. в ордері якого незазначений суд.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просила скасувати ухвалу суду, посилаючись на її незаконність, а матеріали справи повернути до суду першої інстанції в іншому складі суду.

Апелянт зазначала, що на виконання ухвали суду від 09 вересня 2019 року нею була подана уточнена позовна заява з додатками завіреними належним чином.

Відповідно до частини 2 статті 369 ЦПК заява розглядається апеляційним судом без повідомлення та виклику учасників справи.

Апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, частиною 3 статтею 175 ЦПК України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

-2-

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору, або документ, що вказує на можливість звільнення особи від сплати цих витрат. Частиною 5 зазначеної статті передбачений обов`язок позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до частин першої, третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до приписів пункту першого частини четвертої статті 185 ЦПК України заява повертається у випадках, зокрема, коли заяву підписано особою, яка не має права її підписувати.

Повертаючи позовну заяву на підставі частин третьої та четвертої статті 185 ЦПК України, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не у повному обсязі усунула недоліки, зазначені в ухвалі суду від 09 вересня 2019 року про залишення позову без руху, а саме, позивачем не зазначено належну третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору та не оформлено належним чином фотокопії документів, які додані до позову у відповідності до статті 95 ЦПК України, оскільки завірені адвокатом Ляшенком М.Д. в ордері якого незазначений суд.

Проте, колегія суддів не погоджується з таким висновком суду.

Так, зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що у ній викладені обставини, якими позивач обґрунтовувала свої вимоги, та зазначені докази, що підтверджують вказані обставини.

-3-

Крім того, до позовної заяви ОСОБА_1 у якості доказів на підтвердження факту порушення її прав відповідачем, були надані листування із ПАТ «Миколаївгаз», Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики, акти та протоколи щодо виявлення, демонтажу та направлення ЗВТ на експертизу, складені працівником ПАТ «Миколаївгаз», а також копії ордеру та договору про надання правової допомоги адвокатом від 08 серпня 2019 року.

На виконання ухвали від 09 вересня 2019 року про залишення позову без руху ОСОБА_1 17 вересня 2019 року надала підписану нею особисто уточнену позовну заяву, в якій зазначила, що усі наявні докази були нею надані разом з позовною заявою (підписаною особисто) та завірені її представником, а також квитанцію про сплату судового збору.

За такого, висновок судді про невиконання заявником вимог ЦПК України про надання разом із позовною заявою належним чином оформлених наявних у позивача доказів та подання позовної заяви особою, яка не має право її підписувати - не можна вважати обґрунтованим, оскільки є передчасним.

До того ж, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, а також остаточне визначення складу учасників судового процесу відповідно до пунктів 1, 3 частини першої статті 189, пунктів 4, 5, 7, 10 частини 1 статті 197 ЦПК України можливо на стадії підготовчого провадження.

Крім того, ненадання відповідних доказів не може бути безумовною підставою для повернення позовної заяви та перешкоджати у відкритті провадження у справі, оскільки позивачка звернулася до суду за захистом своїх прав та надала відповідні документи, які вважала за потрібне для підтвердження своїх вимог. Оцінку належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності суд має надати в нарадчій кімнаті та в залежності від цього вирішити спір.

При цьому посилання апелянта на розгляд матеріалів позову неповноважним складом суду не заслуговують на увагу, оскільки є передчасними.

З огляду на наведене, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для визнання позовної заяви ОСОБА_1 неподаною та її повернення, а тому оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню з передачею справи до суду першої інстанції для вирішення питання про можливість відкриття провадження у справі у передбаченому законом порядку відповідно до приписів ст. 379 ЦПК України.

Керуючись статтями 374, 379, 382 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу судді Казанківського районного суду Миколаївської області від 01 жовтня 2019 року скасувати, а матеріали позовної заяви направити до того ж суду для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий: Н.В. Самчишина

Судді: Л.М. Прокопчук

Л.М. Царюк

Повний текст постанови складено 07 листопада 2019 року.