ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 753/17467/18
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/8188/2019
Головуючий у суді першої інстанції: Коренюк А.М. .
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Крижанівська Г.В.
11 липня 2019 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача Крижанівської Г.В.,

суддів Сержанюка А.С., Мельника Я.С.,

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Автокредит Плюс» про визнання договору фінансового лізингу недійсним та стягнення коштів за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 15 березня 2019 року, постановлену у складі судді Коренюка А.М., -

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2018 року позивач звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ТОВ «Автокредит Плюс» про визнання договору фінансового лізингу недійсним та стягнення коштів.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 15 березня 2019 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою в якій вказував на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Посилався на те, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про невиконання позивачем вимог ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 01 жовтня 2018 року, якою позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху.

Зазначав, що на виконання вказаної ухвали, 20.02.2019 позивачем особисто через канцелярію суду було подано заяву про усунення недоліків з додатками, а саме: позовна заява про визнання договору фінансового лізингу недійсним та стягнення коштів (уточнено, нова редакція) від 20.02.2019 у 2 примірниках, оригінал квитанції про сплату судового збору №ПН760569 від 19.02.2019 та оригінал квитанції про сплату судового збору №ПН760593 від 19.02.2019, а тому твердження суду відносно того, що позивачем надано позовну заяву у новій редакції від 20 лютого 2019 року у одному екземплярі, не надавши її копії для відповідача, тобто без дотримання вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України, є безпідставними, необґрунтованими та незаконними і вказують на формальний підхід до розгляду справи.

Просив скасувати ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 15 березня 2019 року, а справу направити для продовження розгляду.

Відповідач своїм правом подати відзив на апеляційну скаргу не скористався.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали,заслухавши суддю-доповідача, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що у вересні 2018 року позивач звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ТОВ «Автокредит Плюс» про визнання договору фінансового лізингу недійсним та стягнення коштів.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 01 жовтня 2018 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення її недоліків, відповідно до ч. 3 ст. 175, ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме: надання документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, визначення способу (способи) захисту прав або інтересів, передбаченого законом чи договором, або інший способу (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні. Судом надано десять днів для виконання вимог вказаної ухвали.

20 лютого 2019 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 15 березня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто заявнику. В ухвалі зазначено, що позивачем на виконання ухвали про усунення недоліків надано до суду заяву від 20 лютого 2019 року про усунення недоліків із платіжними квитанціями про сплату судового збору та позовну заяву у новій редакції від 20 лютого 2019 року.

Суд першої інстанції вказував, що станом на час постановлення ухвали недоліки усунено не в повному обсязі, а саме: позивач, надавши до суду позовну заяву у новій редакції від 20 лютого 2019 року у одному екземплярі, не дотримався вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України - не надав її копії для відповідача, відтак зазначені недоліки не дають підстав для відкриття провадження по справі.

Колегія суддів вважає, що такого висновку суд першої інстанції дійшов з порушенням норм цивільного процесуального законодавства.

Згідно ч. 1 ст. 177 ЦПК Українипозивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 01 жовтня 2018 року про залишення позовної заяви без руху було отримано ОСОБА_1 11.02.2019.

20.02.2019, у строки визначені в ухвалі суду, особисто через канцелярію суду ОСОБА_1 було подано заяву про усунення недоліків до якої було долучено позовну заяву про визнання договору фінансового лізингу недійсним та стягнення коштів (уточнено, нова редакція) від 20.02.2019 у 2 примірниках, оригінал квитанції про сплату судового збору №ПН760569 від 19.02.2019 та оригінал квитанції про сплату судового збору № ПН760593 від 19.02.2019.

Вказані документи були прийняті Дарницьким районним судом м. Києва за вхідним номером 10407 о 9:57 год. відповідальною особою - ОСОБА_5 , про що свідчить відмітка суду на штампі (а.с. 50). Жодних зауважень чи відміток про неповноту поданих документів заява не містить.

В подальшому начальником відділу ОСОБА_4 у присутності головного спеціаліста ОСОБА_5 , було складено акт про відсутність документів, а саме: копії позовної заяви в 1 екземплярі (а.с. 59).

Вказаний акт колегія суддів визнає неналежним доказом з огляду на наступне.

При перевірці матеріалів справи, судом апеляційної інстанції було виявлено, що оригінали квитанцій про сплату судового збору, які були долучені позивачем до заяви про усунення недоліків від 20.02.2019, не підшито до матеріалів справи, а вкладено до конверту. Крім того, в акті Дарницького районного суду м. Києва зазначено, що під час розкриття конверта (пакета), надісланого ОСОБА_1 , виявлено недоліки, а саме: копія позовної заяви в 1 екземплярі, проте вказаний конверт також був відсутній в матеріалах справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 червня 2019 року цивільну справу за позовомОСОБА_1 до ТОВ «Автокредит Плюс» про визнання договору фінансового лізингу недійсним та стягнення коштів за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 15 березня 2019 року було повернуто до Дарницького районного суду м. Києва для вирішення питання про усунення виявлених недоліків.

Під час перевірки матеріалів справи, яка 09.07.2019 повернулась на адресу Київського апеляційного суду, встановлено, що судом було вшито оригінали квитанцій до матеріалів справи (а.с. 58-а, 58-б) та замінено акт Дарницького районного суду м. Києва від 20.02.2019 на новий, у зміст якого внесено відомості «Начальником відділу ОСОБА_4 у присутності головного спеціаліста ОСОБА_5 під час прийому громадян виявлені відсутні документи ОСОБА_1 (копія позову в одному екземплярі)».

Враховуючи наведені обставини, та той факт, що заява про усунення недоліків не містить жодних зауважень/відміток про неповноту поданих документів чи відмітки про те, що особа наполягала на прийомі неповного пакету документів згідно додатків, колегія суддів дійшла висновку, що позивачем ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 01 жовтня 2018 року була виконана у повному обсязі, а наявний в матеріалах справи акт Дарницького районного суду м. Києва від 20.02.2019 не є належним доказом неподання ОСОБА_1 копії позовної заяви.

Крім того, п. 2.4 Інструкції з діловодства у місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ визначено, що відповідальний працівник суду (особа) у день надходження кореспонденції перевіряє цілісність конверта (пакета), відповідність адресування, із дотриманням правил безпеки розкриває конверт (пакет), перевіряє відповідність вкладень опису (наявність додатків до документа).

Конверти (пакети), в яких надходять документи, приєднуються до одержаних документів. У разі одержання документів у пошкодженій упаковці, або якщо при відкритті конверта (пакета) виявлено відсутність будь-якого документа чи додатка до нього, про це складається акт у двох примірниках, один з яких надсилається відправнику, а другий додається до вхідних документів (п. 2.6. Інструкції).

З урахуванням наведених положень Інструкції, слід дійти висновку, що акт про відсутність будь-якого документа чи додатка до нього складається у випадку надходження кореспонденції поштовим зв`язком, зокрема при перевірці цілісності конверта (пакета), а не під час особистого прийому уповноваженим працівником канцелярії суду відповідних документів від осіб, які беруть участь у справі (їх представників або кур`єра).

Отже, доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції.

За наведених обставин висновок суду першої інстанції про повернення позовної заяви ОСОБА_1 з підстав невиконання вимог закону, визначених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, є передчасним та не ґрунтується на вимогах цивільного процесуального законодавства.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Так, у справі «Belletv. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на звернення до суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи викладене, з метою забезпечення реалізації закріпленого в законодавстві права на доступ до правосуддя, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала про визнання неподаною та повернення позовної заяви, постановлена суддею з порушенням норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, у зв`язку з чим вона підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 268, 367, 374, 379, 381-383 ЦПК України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 15 березня 2019 рокускасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач

Судді