Справа № 357/6837/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 липня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Ярмола О. Я. ,

при секретарі - Сінчук О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Яблунівської сільської ради Білоцерківського району про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його тітка ОСОБА_2 , яку до дня смерті доглядав позивач, оскільки тітка не мала інших родичів та потребувала сторонньої допомоги й догляду. Після її смерті залишилося спадкове майно яке складається з житлового будинку АДРЕСА_1 . Спадкоємцем по заповіту являється позивач, який звернувся до нотаріуса, щоб оформити спадщину, але отримав відмову, оскільки пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини через свою юридичну необізнаність і через тривалу душевну депресію, а тому позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач в судове засідання не з`явився, подав суду заяву в якій вказав, що позові вимоги підтримує в повному обсязі, просить провести розгляд справи без його участі.

Відповідач - Яблунівська сільська рада Білоцерківського району, не направили до суду свого представника, подали суду заяву про розгляд справи без участі їхнього представника, позовні вимоги визнали.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.8).

Позивач ОСОБА_1 приходиться племінником ОСОБА_2 , що підтверджується зібраними матеріалами справи (а.с.114,15).

Встановленим є те, що ОСОБА_2 залишила заповіт, яким заповіла належне все своє майно ОСОБА_1 (9,10).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач в силу юридичної необізнаності, вважаючи, що є єдиним спадкоємцем своєї одинокої тітки, вважав, що прийняв спадщину, та через 6 місяців повинен звернутися до нотаріуса за оформленням спадщини, був впевнений у відсутності будь-яких інших претензій на спадкове майно, не знав про заповіт. Позивач зазначає, що в зв`язку зі смертю тітки пережив сильні хвилювання та депресію.

Встановлено, що після померлої ОСОБА_2 спадкова справа щодо майна померлої не відкривалася.

Встановлено, що Державний нотаріус Білоцерківської районної державної нотаріальної контори Київської області Н.П. Руденко відмовила ОСОБА_1 в оформленні спадкових прав після смерті ОСОБА_2 , оскільки спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори у встановлений законодавством строк (а.с.14).

Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, а відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) ( 435-15 ), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання

заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні

громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно правової позиції, викладеної Верховним Судом 26.06.2019 року за наслідками розгляду справи № 565/1145/17, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи наведене, за наявності обставин, які суд вважає поважними причинами пропуску спадкоємцем строку для прийняття спадщини, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення. При цьому, суд враховує, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини - свобода заповіту є фундаментальним принципом спадкового права.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1216,1218,1268, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76, 77, 81, 133, 141, 259, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) додатковий строк / два місяці/ для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст рішення суду виготовлено 11.07.2019 року.

СуддяО. Я. Ярмола