Справа № 645/5439/17
Провадження № 2/645/733/19
У Х В А Л А

09 липня 2019 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Ульяніч І.В.

секретар судового засідання - Росада І.І.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Петриченко Ольги Олександрівни про визнання договору дарування і договору купівлі-продажу житлового будинку з надвірними будівлями та земельних ділянок недійсними внаслідок їх фіктивності,

в с т а н о в и в:

В провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Петриченко Ольги Олександрівни про визнання договору дарування і договору купівлі-продажу житлового будинку з надвірними будівлями та земельних ділянок недійсними внаслідок їх фіктивності.

В підготовчому судовому засіданні представником позивачів ОСОБА_6 заявлено клопотання про звільнення позивачів від частини несплаченого судового збору в розмірі 3 268,00 грн. В обґрунтування клопотання зазначено, що ціна позову у справі складає 198 800,00 грн., судовий збір складає 4 548,00 грн, який частково сплачений в розмірі 1 280,00 грн. Як на підставу звільнення від сплати судового збору представник позивачів посилався на стан здоров`я ОСОБА_2 , яка має хронічні хвороби та потребує медикаментозного лікування, та ОСОБА_1 , який хворіє на гіпертонічну хворобу. Також представник зазначив про завдання позивачам моральної шкоди внаслідок смерті дочки, що підтверджено висновком судово-психологічної експертизи за матеріалами кримінальної справи. Вказав, що загальний дохід позивачів за рік склав 142 122,79 грн., про що свідчать відповідні довідки.

В підготовчому судовому засіданні ОСОБА_4 просила вирішити клопотання на розсуд суду.

В підготовчому судовому засіданні представник ОСОБА_3 - ОСОБА_7 заперечував проти заявленого клопотання та просив задовольнити клопотання його довірителя про надання позивачам строку для сплати судового збору.

Суд, вислухавши думку учасників справи, приходить до наступного.

Згідно ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України - суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Частиною четвертою статті 10 ЩІК України і статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя. Це пов`язано з тим, що, на думку суду, судовий збір є таким собі обмежувальним заходом, який попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів.

Разом з тим, Європейський суд з прав людини виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений. Адже невиправдано великий їх розмір, який не враховує фінансове положення заявників, а розраховується на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційного обмежує право на доступ до правосуддя. Зокрема, така позиція була викладена у справі «Георел і Георгетта Стоїческу проти Румінії».

Європейський суд з прав людини зауважує, що "сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету" ("Креуз проти Польщі" № 28249/95, ЄСПЛ від 19.06.2001 року)

Матеріали справи свідчать, що згідно довідки № 41 від 02 травня 2018 року, дохід ОСОБА_1 , який працює в ПАТ "Українська залізниця" РФ "ПЗЗ "Виробничий підрозділ Жмеринська дистанція захисних лісонасаджень" на посаді машиниста крана автомобільного, за період з квітня 2017 року по квітень 2018 року включно склав 90 880,43 грн.

Відповідно до довідки про заробітну плату та інші доходи, загальна сума доходу ОСОБА_2 за період з січня 2017 року по грудень 2017 року включно становить 51 242,36 грн.

З довідок №№ 1, 2, виданих 08 жовтня 2018 року Славутською центральною районною лікарнею на ім`я ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , вбачається, що останні потребують медикаментозного лікування.

Згідно роз`яснень, які містяться в пункті 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, з метою недопущення порушення права позивачів на доступ до правосуддя, зокрема, права представити свою позицію по суті та захистити інтереси в суді, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання представника позивачів та відмови у задоволенні клопотання ОСОБА_3 та його представника - адвоката Жовнера О.А. про надання позивачам строку для сплати судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд -

у х в а л и в:

Клопотання представника позивачів - ОСОБА_6 про звільнення позивачів від частини несплаченого судового збору - задовольнити.

Звільнити від частини несплаченого судового збору в розмірі 3 268 грн. від встановленої ціни позову 198 800 грн. - позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Петриченко Ольги Олександрівни про визнання договору дарування і договору купівлі-продажу житлового будинку з надвірними будівлями та земельних ділянок недійсними внаслідок їх фіктивності.

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 та його представника - адвоката Жовнера О.А. про надання позивачам строку для сплати судового збору - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 12 липня 2019 року.

Суддя - І.В. Ульяніч