Ухвала

Іменем України

11 липня 2019 року

місто Київ

справа № 199/5441/18

провадження № 61-12002ск19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Погрібного С. О. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Яремка В. В.,

учасники справи:

позивач -Акціонерне товариство «Акціонерний комерційний банк «Конкорд»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув касаційну скаргу Акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 20 лютого 2019 року у складі судді Скрипник О. Г. та постанову Дніпровського апеляційного суду від 06 червня 2019 року у складі колегії суддів: Макарова М. О., Демченко Е. Л., Куценко Т. Р.,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2018 року Акціонерне товариство «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» (далі - АТ «АКБ «Конкорд», Банк) звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 про визнання інформації недостовірною, її спростування та захист ділової репутації.

Позов обґрунтовував тим, що 16 липня 2018 року ОСОБА_1 поширено недостовірну інформацію про АТ «АКБ «Конкорд» шляхом участі у громадському заході (пікеті) з використанням плакатів. Відповідач разом з іншими спільниками розташувався безпосередньо поблизу центрального входу до головного офісу АТ «АКБ «Конкорд» за адресою: м. Дніпро, вул. Троїцька, буд. 2, та розгорнувши плакат із написом: «Коли банк почне повертати вкладникам кошти?», почав демонструвати їх перехожим. На прохання уповноважених співробітників АТ «АКБ «Конкорд» до відповідача пояснити свої дії відповідач відповів, що він бере участь у пікеті біля банку, документи, що посвідчують його особу, надавати відмовився, припинити демонстрацію плаката з гаслом «Коли банк поверне вкладникам кошти?», також відмовився. Позивач зазначає, що поширена стосовно нього інформація є недостовірною, є такою, що принижує ділову репутацію банку.

Рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 20 лютого 2019 року, залишеним без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 06 червня 2019 року, у задоволенні позову відмовлено.

Рішення судів першої та апеляційної інстанцій обґрунтовувалось тим, що відповідно до фотокопій, долучених до матеріалів справи, на знімку зображені особи, з написом «Коли банк почне повертати вкладникам кошти?». Будь-яких даних, що ці гасла і написи на плакатах стосується саме АТ «АКБ «Конкорд», позивач суду не надав. Оскільки позивач не надав доказів, що зазначена інформація завдає шкоди його особистим немайновим правам, суди дійшли висновку, що позов необхідно залишити без задоволення.

У касаційній скарзі, поданій до Верховного Суду засобами поштового зв`язку у червні 2019 року, Банк просить скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій, справу направити на новий розгляду до суду першої інстанції.

Заявник вважає, що суди першої та апеляційної інстанцій дійшли необґрунтованого висновку про відсутність порушення прав Банку. Окрім цього, суди не взяли до уваги та не дослідили належним чином висновки експертизи, які позивач представив у судовому засіданні 20 лютого 2019 року, оскільки разом із позовною заявою не мав можливості їх надати.

Верховний Суд, дослідивши подану касаційну скаргу та додані до неї документи, оскаржувані судові рішення, зробив висновок, що у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з таких підстав.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

За правилом пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до частини п`ятої статті 394 ЦПК України у разі якщо суддя-доповідач дійде висновку, що подана касаційна скарга є необґрунтованою, вирішення питання про відкриття провадження здійснюється постійною колегією суддів, до складу якої входить суддя-доповідач.

За правилом частини п`ятої статті 394 ЦПК України, якщо жоден суддя із складу колегії не дійде висновку про необхідність відкриття касаційного провадження через необґрунтованість скарги, колегія суддів постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження.

Зі змісту оскаржуваного судового рішення Верховний Суд встановив, що касаційна скарга є очевидно необґрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо її незаконності та неправильності.

Такий висновок суд зробив з огляду на таке.

Судами встановлено, що 16 липня 2018 року поблизу приміщення будівлі АТ «АКБ «Конкорд» на вул. Троїцька, 2 у м. Дніпро відбувся громадський захід (пікет) з використанням плакатів з написом «Коли банк почне повертати вкладникам кошти?».

У зазначеному заході брав участь відповідач, який тримав в руках плакат з написом «Коли банк почне повертати вкладникам кошти?», на неодноразові зауваження працівників банку не реагував, припинити демонстрацію цього плакату також відмовився.

Статтею 34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань.

Разом із тим відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Таким чином, праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію.

Главою 22 ЦК України визначено перелік особистих немайнових прав фізичної особи, серед яких і право на повагу до гідності та честі (стаття 297 ЦК України) та право на недоторканність ділової репутації (стаття 299 ЦК України).

Відповідно до статті 91 ЦК України юридична особа здатна мати такі ж цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність), як і фізична особа, крім тих, які за своєю природою можуть належати лише людині.

Особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, в тому числі, ділова репутація, ім`я (найменування), а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством (частина перша статті 201 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 94 ЦК України юридична особа має право на недоторканність її ділової репутації, на таємницю кореспонденції, на інформацію та інші особисті немайнові права, які можуть їй належати.

Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

Юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи, є сукупність таких обставин: поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Під поширенням інформації необхідно розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.

Поширенням інформації також є вивішування (демонстрація) в громадських місцях плакатів, гасел, інших творів, а також розповсюдження серед людей листівок, що за своїм змістом або формою порочать гідність, честь фізичної особи або ділову репутацію фізичної та юридичної особи.

Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права.

Встановивши, що позивач не довів, що гасла і написи на плакатах стосуються саме АТ «АКБ «Конкорд», а також що зазначена інформація завдає шкоди його особистим немайновим правам, суди дійшли обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Верховний Суд також погоджується із висновками судів першої та апеляційної інстанцій, оскільки плакати, надписи на яких, за наполяганням позивача, порушують його права, містять надписи у формі запитань, а отже не можуть доводити ту чи іншу інформацію, оскільки не носять характеру стверджувальних або констатуючих відомостей та обставин.

Суд виходить з того, що наведені дії свідчать про правомірну реалізацію відвідачем свого конституційного права на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Порушення відповідачем меж реалізації цього права судами першої та апеляційної інстанцій не встановлено.

Верховним Судом враховано, що відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

З врахуванням наведених меж розгляду справи судом касаційної інстанції доводи заявника щодо зміни оцінки досліджених судами першої та апеляційної інстанцій доказів і встановлення нових обставин не відноситься до повноважень Верховного Суду, а тому не може бути підставою для перегляду оскаржуваних судових рішень.

Доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують, на законність та справедливість судових рішень не впливають та в цілому зводяться до переоцінки доказів.

Враховуючи, що зазначені у касаційній скарзі доводи щодо порушення норм матеріального та процесуального права судами першої й апеляційної інстанцій не знайшли свого підтвердження, правильне застосування норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, що свідчить про необґрунтованість скарги, а отже відсутні підстави для відкриття касаційного провадження.

Керуючись пунктом 5 частини другої, частинами четвертою, п`ятою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 20 лютого 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 06 червня 2019 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» до ОСОБА_1 про визнання інформації недостовірною, її спростування та захист ділової репутації відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття судом та оскарженню не підлягає.

Судді: С. О. Погрібний

А. С. Олійник

В. В. Яремко