Справа № 755/7028/18
"12" червня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Астахової О.О.,
при секретарі: Якименко Т.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості, -
Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» звернулося до суду з позовом у якому просить стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , проживаючих за адресою: АДРЕСА_1 , на свою користь заборгованість за оплату послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у сумі 7852,59 гривень, пеню в сумі 7653,87 грн., 3% річних від простроченої суми в розмірі 648,00 грн., втрати індексу інфляції в розмірі 2650,65 грн., а також суму сплаченого судового збору за подання позовної заяви в розмірі 1762,00 гривень.
Мотивуючи вимоги тим, що надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в будинку за адресою: АДРЕСА_1 здійснює Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва». Відповідач ОСОБА_1 є власником особового рахунку квартири № АДРЕСА_1 . В квартирі також зареєстровані ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 . Проте, відповідачі не оплачують належним чином комунальні послуги, внаслідок чого у них станом на 01.03.2018 року утворилась заборгованість з утримання будинків споруд та прибудинкових територій у розмірі 7852,59 грн. Оскільки позивачем надавались вказані послуги, із заявами про неналежно надані послуги відповідачі не звертались, проте добровільно не сплачують заборгованість, позивач посилаючись на ст.ст. 66,156,160 ЖК України, ст. 526, 625 ЦК України просить про задоволення позовних вимог.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 14 травня 2018 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості. Розгляд справи проводиться за правилами загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого засідання (а.с. 34).
Відповідачам був встановлений п`ятнадцятиденний строк з дня вручення вказаної ухвали подати відзив на позовну заяву.
У встановлений судом строк відповідачі відзив не подали.
Ухвалою Дніпровського районного суду від 18 вересня 2018 року підготовче провадження закінчено та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 54).
Сторони у судове засідання не з`явилися, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Від представника позивача надійшла заява з проханням проводити розгляд справи у його відсутність. Зі змісту заяви убачається, що позивач позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити, виходячи із доводів, якими обгрунтовується позов. Проти ухвалення заочного рішення суду не заперечує. Відповідачі про причини неявки суду не повідомили, із клопотаннями про відкладення розгляду справи до суду не зверталися, правом на подання відзиву на позов не скористалися.
Згідно із ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:
1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;
2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;
3) відповідач не подав відзив;
4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглядати і вирішувати справу відповідно до вимог ст.ст. 280, 281 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що 11.05.1994 року ОСОБА_1 Виконавчим комітетом Київської міської ради народних депутатів було видано ордер на житлове приміщення № 1377 на право зайняття в порядку обміну житлового приміщення квартири № АДРЕСА_1 (а.с. 14).
Відповідно до довідки форми 3-А, виданої Центром комунального сервісу 17.05.2017 року за № 183, власником особового рахунку житла - квартири № АДРЕСА_1 є ОСОБА_1 . Також у вказаній квартирі крім власника особового рахунку зареєстровані відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та неповнолітня ОСОБА_6 . (а.с. 9).
Будинок АДРЕСА_1 на підставі Розпорядження Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації від 13.02.2015 року №61 та відповідно до Акту приймання-передачі житлових будинків переданий для обслуговування Комунальному підприємству «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» (а.с. 23,30,31).
Виходячи з цього, суд приходить до висновку, що між сторонами виникли правовідносини, які регулюються ст.ст. 64,68 ЖК України, Правилами користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572.
За ст. 68 ЖК України, наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги.
Статтею 64 ЖК України, передбачено, що члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.
Відповідно до Акту про незгоду отримати припис, затвердженого 20 квітня 2017 року начальником ЖЕД-407 мешканцям за адресою: АДРЕСА_1 вручити припис про наявність заборгованості за житлово-комунальні послуги не представилось можливим, припис вкладено в поштову скриньку квартири мешканця (а.с. 15).
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 08 червня 2017 року відмовлено у прийнятті заяви Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості по оплаті послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (а.с. 22).
Згідно із ч.1,3 ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Розглядаючи справу № 6-2023цс15, Судова палата у цивільних справа Верховного Суду України зазначає, що закріплена в пункті 10 частини третьої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» правова норма щодо відповідальності боржника за несвоєчасне здійснення платежів за житлово-комунальні послуги у вигляді пені не виключає застосування правових норм, установлених у частині другій статті 625 ЦК України. Інфляційне нарахування на суму боргу за порушення боржником грошового зобов`язання, вираженого в національній валюті, та трьох відсотків річних від простроченої суми полягає у відшкодуванні матеріальних витрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за неправомірне користування утриманими грошовими коштами, що підлягають сплаті кредиторові, тому ці кошти нараховуються незалежно від сплати ним неустойки (пені) за невиконання або неналежне виконання зобов`язання.
За відсутності оформлених договірних відносин, але в разі прострочення виконання грошового зобов`язання з оплати отриманих житлово-комунальних послуг на боржника покладається відповідальність, передбачена частиною другою статті 625 ЦК України.
На підставі ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
За даними розрахунку позивача, правильність якого перевірена судом, за період з 01.06.2015 року по 01.03.2018 року 3% річних становить - 648,00 грн., пеня - 7 653,87 грн., та інфляційна складова боргу - 2650,65 грн. (а.с.19-21).
Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.
Для вимог про стягнення нустойки (штрафу, пені) встановлюється спеціальна позовна давність в один рік. (ч.1, п. 1 ч. 2 ст. 258 ЦК України).
Згідно із ч.3 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.
Оскільки відповідачі не звертались до суду з заявою про застосування наслідків спливу строків позовної давності, не надали доказів відсутності заборгованості за оплату послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у сумі 7852,59 гривень, та не спростували доводів позивача, суд дійшов висновку про наявність законних підстав щодо задоволення позовних вимог в повному обсязі.
На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідачів підлягає солідарному стягненню на користь позивача судові витрати по оплаті судового збору у розмірі 1762,00 грн.
Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76-81, 141, 258, 259, 265, 268, 280, 281, 284, 289, 352-355 ЦПК України, ст.ст. 64,68, 156, 160, 162 ЖК України, ст.ст. 15,16, 525, 526, 625 ЦК України, Правилами користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, суд,
Позов Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити рішення суду до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя О.О. Астахова