Справа №504/660/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.02.2019 року смт. Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області в складі: головуючого судді Жовтан П.В., при секретарі Сокурцової Т.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2 про вжиття заходів забезпечення позову до предявлення позову,

ВСТАНОВИВ:

20.02.2019р. представник ОСОБА_1 адвокат ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про вжиття заходів забезпечення позову до предявлення позову.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу від 21.02.2019р. справу визначено судді Жовтан П.В. Справу вручено судді 27.02.2019р.

Заявник просить суд забезпечити майбутній позов шляхом накладання арешту на житловий будинок, що знаходиться за адресою: Одеська область, Лиманський район, с.Фонтанка, вул. Лесі Українки, буд.11 (реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 227), а також шляхом заборони будь-яким особам вчинення реєстраційних дій щодо житлового будинку, що знаходиться за адресою: Одеська область, Лиманський район, с. Фонтанка, вул. Лесі Українки, буд. 11 (реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 227).

Заява обґрунтована тим, що у жовтні 2006 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу житлового будинку дійсним та визнання права власності на житловий будинок за вищевказаною адресою.

Рішенням Комінтернівського районного суду Одеської області від 06.04.2007 року позов задоволено та визнано дійсним договір купівлі-продажу житлового будинку № 11 з господарськими будівлями та спорудами, розташованого по вул. Лесі Українки в с. Фонтанка Комінтернівського (зараз Лиманського) району Одеської області, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 та визнано за ОСОБА_1 право приватної власності на вказаний житловий будинок.

Державна реєстрація права власності ОСОБА_1 на житловий будинок на підставі вказаного рішення суду була проведена 24.05.2007 року, що підтверджується доданою до даної заяви інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 156165193 від 13.02.2018 року.

16 грудня 2014 року ОСОБА_3 помер. Із заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_3 звернувся ОСОБА_4.

Не погоджуючись з рішенням суду, 02 вересня 2015 року, тобто через вісім років, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 звернулись із апеляційною скаргою до Апеляційного суду Одеської області.

Ухвалою Апеляційного суду Одеської області від 21 грудня 2015 року апеляційну скаргу ОСОБА_4, ОСОБА_5 на рішення Комінтернівського районного суду Одеської області від 06 квітня 2007 року визнано неподаною та повернуто апелянтам.

08 квітня 2016 року ОСОБА_5 знов звернулась до апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення Комінтернівського районного суду Одеської області від 06 квітня 2007 року, а також з заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою апеляційного суду Одеської області від 28 квітня 2016 року заява ОСОБА_5 про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження була задоволена. Поновлено ОСОБА_5 строк на апеляційне оскарження рішення суду. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на рішення Комінтернівського районного суду Одеської області від 06 квітня 2007 року та справу призначено до розгляду.

03 травня 2016 року помер ОСОБА_4. Спадкоємцем майна ОСОБА_4 є ОСОБА_6.

Ухвалою Апеляційного суду Одеської області від 07 листопада 2016 року залучено до участі у справі правонаступника ОСОБА_4 ОСОБА_6.

Рішенням Апеляційного суду Одеської області від 07 листопада 2016 року рішення Комінтернівського районного суду Одеської області від 06 квітня 2007 року скасовано та ухвалено нове рішення про відмову у позові ОСОБА_1. Апеляційний розгляд було проведено без участі ОСОБА_1 та її необізнаності про факт подання апеляційної скарги, внаслідок її неналежного повідомлення.

Дізнавшись про вказане рішення суду апеляційної інстанції, ОСОБА_1 оскаржила його у касаційному порядку.

Постановою Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково рішення Апеляційного суду Одеської області від 07 листопада 2016 року скасовано зі стадії відкриття провадження, справу передано до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою судді Апеляційного суду Одеської області від 19 грудня 2018 року апеляційна скарга ОСОБА_5 на рішення Комінтернівського районного суду м. Одеси від 06 квітня 2007 року була залишена без руху, оскільки подана поза межами строку на апеляційне оскарження, також не були надані докази щодо поважності причин пропуску строку.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 07.02.2019 року по справі № 2-881/07, провадження № 22-ц/813/2753/19, було відмовлено ОСОБА_5 у відкритті апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на рішення Комінтернівського районного суду Одеської області від 06 квітня 2007 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу житлового будинку дійсним та визнання права власності на житловий будинок.

На підтвердження вищевказаних обставин до даної заяви додані копії постанови Верховного суду від 31 жовтня 2018 року та ухвали Одеського апеляційного суду від 07 лютого 2019 року по справі № 2-881/07.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції, яким за ОСОБА_1 було визнано право власності на житловий будинок, що знаходиться за адресою: Одеська область, Лиманський район, с.Фонтанка, вул. Лесі Українки, буд.11, є чинним та є правовстановлюючим документом, що підтверджує право власності ОСОБА_1 на вказане нерухоме майно.

Однак, в період після ухвалення Апеляційним судом Одеської області рішення від 07 листопада 2016 року та його скасування постановою Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року, ОСОБА_6 отримала свідоцтво про право на спадщину на житловий будинок, що знаходиться за адресою: Одеська область, Лиманський район, с.Фонтанка, вул. Лесі Українки, буд. 11, який у подальшому продала ОСОБА_7 Патімат шляхом укладання договору купівлі-продажу 1/10 частки житлового будинку, серія та номер 50, виданий 15.02.2018 року, видавник: ОСОБА_8 приватний нотаріус Лиманського районного нотаріального округу Одеської області, а також договору купівлі-продажу 9/10 частки житлового будинку, серія та номер 49, виданий 15.02.2018 року, видавник: ОСОБА_8 приватний нотаріус Лиманського районного нотаріального округу Одеської області.

Вказані обставини підтверджуються доданою до даної заяви інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 156165193 від 13.02.2018 року.

Таким чином, оскільки правовою підставою отримання ОСОБА_6 свідоцтва про право на спадщину на вищевказаний житловий будинок є рішення Апеляційного суду Одеської області від 07 листопада 2016 року, яке було скасоване судом касаційної інстанції, то з цього випливає, що дане нерухоме майно вибуло з володіння власника ОСОБА_1 поза його волею, а ОСОБА_7 Патімат заволоділа вказаним нерухомим майном без відповідної правової підстави.

Внаслідок того, що житловий будинок вже було відчужено ОСОБА_6 третій особі ОСОБА_7 Патімат, то скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про право власності ОСОБА_6 та як наслідок запису про право власності ОСОБА_7 Патімат на вказаний житловий будинок є неможливим.

Таким чином, єдиним можливим способом відновлення порушеного права ОСОБА_1 - неволодіючого власника є предявлення нею віндикаційного позову до останнього набувача майна - ОСОБА_7 Патімат та її чоловіка ОСОБА_7, оскільки житловий будинок було набуто за час шлюбу за відплатним договором та в розумінні норм ст. 60 СК України є спільною сумісною власністю подружжя.

При цьому, на думку заявника, у разі задоволення судом позовних вимог ОСОБА_1, не вжиття заходів забезпечення позову може унеможливити виконання рішення суду, оскільки ОСОБА_7 Патімат та її чоловік ОСОБА_7 мають реальну можливість здійснити відчуження вказаного житлового будинку або вчинити із даним майном інші, у тому ж числі реєстраційні, дії, що знівелює реальну можливість ОСОБА_1 поновити своє порушене право, за захистом якого вона має намір звернутись до суду.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України, суд розглядає заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали додані до заяви та підстави заяви про забезпечення позову, вважає, що вона підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч.ч.3, 5 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд, зберігаючи обєктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обовязків.

За змістом ч.1, 2 ст.149 ЦПК України, єдиною підставою для забезпечення позову є заява учасника справи. Забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів. (п.4 постанови Пленуму ВСУ від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»).

Згідно з п.п.1, 2 ч.1ст.150 ЦПК України, позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, а також забезпечується забороною вчиняти певні дії. Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Враховуючи, що вищевказане нерухоме майно вибуло з володіння ОСОБА_1 поза її волею та навіть без її обізнаності, а також факт реальної можливості ОСОБА_7 Патімат та її чоловіка ОСОБА_7 здійснити відчуження нерухомого майна та/або вчинити із даним майном інші, у тому ж числі реєстраційні, дії, у суду є усі підстави вважати, що у даному випадку дієвими заходами забезпечення позову є накладення арешту на житловий будинок, що знаходиться за адресою: Одеська область, Лиманський район, село Фонтанка, вулиця Лесі Українки, будинок 11, та заборона вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо цього житлового будинку.

У частині 4 ст.152 ЦПК України визначено, що у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред'явити позов протягом десяти днів, а у разі подання заяви про арешт морського судна - тридцяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Відповідно до ч.7 ст.153 ЦПК України, в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Згідно частин 1, 6 ст.154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову.

Суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення.

Одночасно суд розяснює відповідачу його право заявити клопотання про зустрічне забезпечення відповідно до ст. 154 ЦПК України та позивачу положення ст.159 ЦПК України про відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову.

Таким чином, заява підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись: ст.ст.149, 150, 153, 154, 157, 353-355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2 про вжиття заходів забезпечення позову до предявлення позову - задовольнити.

Накласти арешт на житловий будинок, що знаходиться за адресою: Одеська область, Лиманський район, село Фонтанка, вулиця Лесі Українки, будинок 11 (реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 227).

Заборонити будь-яким особам вчинення реєстраційних дій щодо житлового будинку, що знаходиться за адресою: Одеська область, Лиманський район, село Фонтанка, вулиця Лесі Українки, будинок 11 (реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 227).

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження. На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом 15 днів з дня її проголошення.

Примірник ухвали про забезпечення позову залежно від виду вжитих заходів одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Оскарження ухвали суду про забезпечення позову не зупиняє її дії.

Відповідно до ч.4 ст.157 ЦПК України особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Учасники справи можуть ознайомитись з судовим рішенням на офіційному веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень. Веб-адреса сторінки: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: П.В. Жовтан