Справа F 216/6094/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" травня 2019 р. Київський районний суд м.Харкова в складі:

головуючого судді Бородіної Н.М.

за участю секретаря Кострової О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові клопотання по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_1) м. Кривий Ріг вул. Свято-Миколаївська б. 13 кв.86) до Публічного акціонерного товариства « МЕГАБАНК» (, м. Харків вул. Артема б. 30) про відшкодування збитків та моральної шкоди , -

встановив:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_1) м. Кривий Ріг вул. Свято-Миколаївська б. 13 кв.86) до Публічного акціонерного товариства ( МЕГАБАНК» (, м. Харків вул. Артема б. 30) про відшкодування збитків та моральної шкоди, в якій позивач просить стягнути з відповідача майнові збитки в сумі 6697070,00 грн. та моральну шкоду в сумі 110000,00 грн., у звFязку із продажу нежитлового приміщення, яке належало позивачу за заниженою ціною.

Провадження у справі відкрито, призначено підготовче судове засідання.

До суду від представника позивача надійшло клопотання про здійснення розгляду справи в режимі відеоконференції із Центрально-міським районним судом м.Кривого Рогу, оскільки місце знаходження його та позивача є м.Кривій Ріг, що збільшить витрати та позначить на оперативності розгляду справи.

Питання участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції регулюється ст. 212 ЦПК України, частиною пFятою якої передбачено, що суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом, тобто, прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду.

Згідно ч. 2 вказаної статті, учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за пFять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Аналіз наведеної норми свідчить, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не передбачає обов'язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони.

Випадки, в яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції не визначені у законі. Проте, необхідність здійснення відеоконференції, на думку суду, визначається з врахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров'я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов'язковою.

Явка позивача у судове засідання не визнана обовFязковою. Також суд вважає, що проведення судового засідання у цій справі в режимі відеоконференції може значно ускладнити розгляд справи та збільшити час проведення судового розгляду, оскільки в Київському районному суді м.Харкова працює 15 суддів, тоді як усього декілька залів мають технічну можливість проводити засідання в режимі відео конференції.

Враховуючи відсутність виключних обставин для здійснення розгляду справи в режимі відеоконференції, а також технічну неможливість, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання позивача про проведення у даній справі судових засідань в режимі відеоконференції.

Також позивачем заявлено клопотання про призначення судової почеркознавчої. В обґрунтування клопотання зазначає, що у відзиві на позовну заяву АТ «МЕГАБАНК» вказує, що вимога від 13.03.2015 за вих. F 71-257/15 та повідомлення від 14.04.2015 за вих. F 71-366/15, 71-367/15, що надсилалися ПАТ «МЕГАБАНК» на адресу ОСОБА_2 про усунення порушень умов кредитного договору та повідомлення про звернення стягнення заборгованості на предмет іпотеки, отримані позивачем особисто, однак позивач ці обставини заперечує.

Для встановлення чи виконано підпис у рекомендованих повідомленнях про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу із кодами 510 від 13.03.2015 та 069 - ОСОБА_1, чи іншою особою, просить призначити почеркознавчу експертизу.

Відповідно до ч.1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для зFясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Суд вважає, що підстави для призначення почеркознавчої експертизи відсутні, оскільки для зFясування обставин, що мають значення для розгляду даної справи F наявність збитків, у звFязку із продажом нерухомого майна за заниженою ціною, а також спричинення моральної шкоди, почеркознавча експертиза не потрібна, тобто відсутня сукупність умов передбачених ч.1 ст. 103 ЦПК України для призначення експертизи.

Керуючись ст.ст. 212, 260 ЦПК України, суд-

ухвалив :

У задоволенні клопотання представника позивача про проведення у даній справі судового розгляду за його участю та позивача в режимі відеоконференції - відмовити.

В задоволені клопотання позивача про призначення судової почеркознавчої експертизи F відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Бородіна Н.М.