справа №619/3484/19
провадження №2/619/1337/19
Ухвала

7 листопада 2019 року

м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області у складі головуючого судді Нечипоренко І.М.

імена (найменування) учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , Комунальне підприємство «Постачальник послуг» Солоницівської селищної ради, приватний нотаріус Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Арнаутова Тетяна Анатоліївна.

Питання, що вирішується ухвалою.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просить визнати спадкове нерухоме майно - житловий будинок з надвірними спорудами по АДРЕСА_1 . АДРЕСА_2 спільною сумісною власністю його померлих батьків ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визнати недійсним витяг про реєстрацію права власності на зазначений вище житловий будинок за ОСОБА_4 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 ; скасувати реєстрацію права власності на спадкове нерухоме майно за ОСОБА_4 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину Ѕ та ј наспірний житловий будинок за ОСОБА_2 ; скасувати реєстрацію права власності Ѕ та ј на спадкове нерухоме майно за ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 18 вересня 2019 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Комунального підприємства «Постачальник послуг» Солоницівської селищної ради, приватного нотаріуса Арнаутової Тетяни Анатоліївни про порушення спадкового права, за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 10.10.2019.

Відповідно до ч. 1 ст. 198 ЦПК України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу.

Як передбачено п. 2 ч. 2, ч. 5 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У підготовче засідання 10.10.2019 позивач не з`явився, надавши через канцелярію суду 09.10.2019 клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з зайнятістю представника у розгляді іншої справи, у зв`язку з чим проведення підготовчого засідання було відкладено на 07.11.2019, у яке позивач, будучи належним чином, завчасно 19.10.2019, повідомленим про час та місце розгляду справи, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення, не з`явився, причину неявки суду не повідомив.

Отже, позивач повторно не з`явився в підготовче засідання та не повідомив причину неявки.

Одними із основних засад (принципів) цивільного судочинства, відповідно до п.п.10,11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, є розумність строків розгляду справи судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Частиною 2 статті 121 ЦПК України передбачено, що строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

За змістом ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Враховуючи наведене, суд зазначає, що позивач вдруге поспіль не з`явився у підготовче засідання, чим проявляє втрату процесуального інтересу, у зв`язку з чим, позов підлягає залишенню без розгляду.

Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. При цьому суд зазначає, що позивачем заява про розгляд справи за його відсутності суду не надавалася.

Правове значення в даному випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в підготовче засідання, неповідомлення причини неявки та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.05.2019 по справі №310/12817/13.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Частиною 2 ст. 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвали суду, які оформлюються окремим процесуальним документом, постановляються в нарачій кімнаті. Ухвали суду, постановлені окремим процесуальним документом, підписуються суддею і приєднуються до справи.

Керуючись ст. ст. 198, 200, 223 ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Комунального підприємства «Постачальник послуг» Солоницівської селищної ради, приватного нотаріуса Арнаутової Тетяни Анатоліївни про порушення спадкового права залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області відповідно до пп.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І. М. Нечипоренко