ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4767/19 Справа № 185/2954/18 Суддя у 1-й інстанції - Зінченко А. С. Суддя у 2-й інстанції - Лаченкова О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2019 року Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого - Лаченкової О.В.

суддів - Варенко О.П., Городничої В.С.

при секретарі - Кошарі О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі

апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк "Укргазбанк"

на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 05 лютого 2019 року

по справі за заявою Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Укргазбанк» про забезпечення позову у справі за позовом ПАТ АБ «Украгазбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИЛА:

В квітні 2018 року до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшов позов ПАТ АБ «Украгазбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 05 лютого 2019 року в задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Укргазбанк» про забезпечення позову у справі за позовом ПАТ АБ «Украгазбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - відмовлено.

В апеляційній скарзі Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк "Укргазбанк" просить скасувати ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 05 лютого 2019 року у справі №185/2954/18 та прийняти нову ухвалу, якою заборонити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання якого: АДРЕСА_1 , вчинення будь-яких дій щодо відчуження: 1/2 частки будинку, загальною площею 134, 0 кв.м., житловою площею 66,2 кв.м., площа земельної ділянки 2119 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , та належить йому на праві власності; квартири загальною площею 28,5 кв.м., житловою площею 16,1 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , та належить йому на праві власності.

Відзивів на апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк "Укргазбанк" на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 05 лютого 2019 року від інших учасників справи до суду не надходило.

Вислухавши доповідь судді, пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що Публічне акціонерне товариство Акціонерний банку «Укргазбанк» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

15 січня 2019 року до канцелярії суду першої інстанції надійшла заява Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» про забезпечення позову у справі за позовом ПАТ АБ «Украгазбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, шляхом заборони ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання якого: АДРЕСА_1 , вчинення будь-яких дій щодо відчуження 1/2 частки будинку, загальною площею 134, 0 кв.м., житловою площею 66,2 кв.м., площа земельної ділянки 2119 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , та належить йому на праві власності та заборони ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання якого: АДРЕСА_1 , вчинення будь-яких дій щодо відчуження квартири загальною площею 28,5 кв.м., житловою площею 16,1 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , та належить йому на праві власності.

В обґрунтування своєї заяви Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «Укргазбанк» зазначає, що існує імовірность продажу відповідачем ОСОБА_2 нерухомого майна, відсутності коштів у відповідача, і як наслідок - неможливості виконання рішення суду у майбутньому.

Відповідно до ст.149 ЦПК України суд за заявою сторони має право вжити заходи до забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно утруднити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Зазначена правова норма прямо визначає як форму і порядок звернення до суду із заявою про вжиття заходів забезпечення позову, так і підстави для його забезпечення.

Загальною підставою для вжиття заходів забезпечення позову є наявність обставин, які свідчать або дозволяють достовірно припустити, що невжиття таких заходів може істотно утруднити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч.1 п.1-10 ст.150 ЦПК України позов забезпечується:1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії;3) встановленням обовязку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобовязання;5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору;8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в пунктах 1, 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" зазначено, що єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви будь-якої з осіб, котрі беруть участь у справі; розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам; при встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець; вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку з застосуванням відповідних заходів.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Відмовляючи у задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Укргазбанк» про забезпечення позову, суд першої інстанції дійшов до правильного та обґрунтованого висновку про відсутність підстав для її задоволення, оскільки заява заявником не обґрунтовано, та не надано докази того, що невжиття заходів забезпечення позову саме шляхом заборони ОСОБА_2 вчиняти будь-яких дії щодо відчуження належного йому майна може істотно утруднити чи унеможливити виконання рішення суду, заявником не зазначено та не надано доказів вартості майна заявника, що позбавляє суд можливості врахувати відповідність та співмірність виду забезпечення позову, який він просить застосувати, окрім того обраний вид забезпечення позову буде обмежувати права власника.

Приведені в апеляційній скарзі доводи апелянта, що заява АБ «УКРГАЗБАНК» про забезпечення позову цілком обґрунтована саме тим, що сума боргу, що підлягає стягненню з відповідачів, є неймовірно великою; кошти для сплати боргу у відповідачів відсутні; у разі задоволення позову примусове виконання рішення потягне за собою примусову реалізацію майна відповідачів. Оскільки ці наслідки для відповідачів є негативними та небажаними, заява обґрунтована тим, що за таких обставин відповідачі спробують уникнути фінансових витрат, в разі негативного для них результату розгляду справи, шляхом відчуження майна, що їм належить, тим більше, що ймовірність задоволення позову дуже висока, колегія суддів ставиться критично, оскільки апелянтом не надано належних та допустимих доків на підтвердження своїх міркувань щодо імовірності продажу відповідачем ОСОБА_2 нерухомого майна та відсутності коштів у відповідача, і як наслідок - неможливості виконання рішення суду у майбутньому.

Приведені в апеляційній скарзі доводи про те, що суд не дав оцінки наданих ним доказам не можуть бути прийняті до уваги, оскільки вони зводяться до переоцінки доказів і незгоди з висновками суду по їх оцінці, та особистого тлумачення апелянтом норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ст.89 ЦПК України виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному та об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Відповідно до рішення «Проніна проти України» № 63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року, п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE (Серявін та інші проти України), №4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Таким чином, судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги суттєвими не являються і не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

Відповідно ст.141 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишаючи рішення суду без змін не змінює розподіл судових витрат.

Керуючись ст.ст. 259, 367, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк "Укргазбанк" - залишити без задоволення.

Ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 05 лютого 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя О.В.Лаченкова

Судді О.П.Варенко

В.С. Городнича