Єдиний унікальний номер 235/1478/19
Провадження №2/235/834/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

13 травня 2019 року Красноармійський міськрайонний суд Донецької області

у складі: головуючого судді Бородавки К.П.

за участю секретаря судового засідання Григор'євої С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Покровська в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі - відповідач) про розірвання шлюбу, в якому зазначила, що 25.09.1993 між нею та відповідачем був укладений шлюб, від шлюбу дітей немає.

З червня 2014 року позивач та відповідач не проживають як подружжя, стосунки не підтримують, мають різні погляди на сімейне життя. Спору майнового характеру немає. Подальше спільне проживання та збереження шлюбу, на думку позивача, неможливе.

В судове засідання позивач не з'явилась, за змістом позову просить розглянути справу у її відсутність, прізвище просить залишити ОСОБА_1, заперечень проти заочного розгляду справи не висловила.

Відповідач про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся з урахуванням приписів п.19 перехідних положень ЦПК України та Закону України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв'язку з проведенням антитерористичної операції», а саме, шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (з посиланням на веб-адресу відповідної ухвали суду в Єдиному державному реєстрі судових рішень). З опублікуванням такого оголошення відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов та заяву про розгляд справи за його відсутності не подав.

В силу приписів ст.223 ЦПК України суд вважає за можливе здійснити розгляд справи за відсутністю учасників справи та вирішити її на підставі наявних у ній доказів і постановити заочне рішення.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши зміст норм матеріального права, що врегульовують спірні правовідносини, суд зазначає таке.

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 сторони з 25.09.1993 перебувають в шлюбі, зареєстрованому Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Кіровського районного управління юстиції у м.Донецьку, актовий запис №821; після державної реєстрації шлюбу позивачу присвоєно прізвище ОСОБА_1 , дошлюбне прізвище ОСОБА_1 (а.с.3).

За змістом позову шлюбні відносини між позивачем та відповідачем не склались, вони перестали проживати як подружжя та вести спільне господарство, спільних дітей не мають, подальше сумісне життя та збереження шлюбу позивач вважає неможливим.

Відповідно до ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка; примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно зі ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя; позов про розірвання шлюбу не може бути пред'явлений протягом вагітності дружини та протягом одного року після народження дитини, крім випадків, коли один із подружжя вчинив протиправну поведінку, яка містить ознаки кримінального правопорушення, щодо другого з подружжя або дитини.

За приписами ст.112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя; суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Зважаючи на викладене, враховуючи відсутність обставин, що перешкоджають розірванню шлюбу, передбачених ч.2 ст.110 СК України, а також добровільний характер шлюбу, суд доходить висновку, що позов про розірвання шлюбу підлягає задоволенню.

Положеннями ст.113 СК України визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Суд вважає за необхідне роз'яснити сторонам, що відповідно до ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу; згідно з абз. 2 ч.3 ст.115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Питання розподілу судових витрат позивачем не порушувалось.

Керуючись ст.ст.110, 112-115 СК України, ст.ст.141, 223, 263-265, 273 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання - АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання - АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище - ОСОБА_1 ), зареєстрований 25.09.1993 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Кіровського районного управління юстиції у м.Донецьку, актовий запис №821.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення в порядку, визначеному п.15.5 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, до або через відповідний суд.

Заочне рішення може бути переглянуте Красноармійським міськрайонним судом Донецької області за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя К.П. Бородавка