Справа F 539/580/19
Провадження F 2/539/440/2019
У Х В А Л А

іменем України

10 травня 2019 року Лубенський міськрайонний суд

Полтавської області

в складі : головуючого судді Іващенка Ю.А.,

при секретарі Карпенко Т.П.,

з участю прокурора – Чепурна Л.І.,

представника відповідача ОСОБА_1 управління Держгеокадастру у Полтавській області ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Лубни цивільну справу за позовом ОСОБА_5 заступника керівника Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Полтавської обласної державної адміністрації до ОСОБА_1 управління Держгеокадастру у Полтавській області, ОСОБА_3 про визнання незаконним і скасування наказу та витребування земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_5 заступник керівника Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області, в інтересах держави в особі Полтавської обласної державної адміністрації звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 управління Держгеокадастру у Полтавській області, ОСОБА_3 про визнання незаконним і скасування наказу та витребування земельної ділянки, в якому просив: визнати незаконним та скасувати наказ ОСОБА_1 управління Держгеокадастру у Полтавській області від 05.01.2018 №98-СГ у частині надання у приватну власність ОСОБА_3 земельну ділянку сільськогосподарського призначення, площею 2,00 га., із державної власності для ведення особистого селянського господарства на території Вовчицької сільської ради Лубенського району Полтавської області за межами населених пунктів, кадастровий номер даної земельної ділянки :01:004:0033; витребувати з незаконного володіння ОСОБА_3 на користь держави в особі Полтавської обласної державної адміністрації земельну ділянку загальною площею 2 га. з кадастровим номером :01:004:0033, яка знаходиться на території Вовчицької сільської ради Лубенського району Полтавської області.

На адресу суду 06.03.2019 надійшло клопотання від представника відповідача ОСОБА_1 управління Держгеокадастру у Полтавській області – ОСОБА_6 про залишення позову без розгляду через не доведення прокурором наявності підстав для звернення до суду в інтересах держави в особі Полтавської обласної державної адміністрації.

Від представника відповідача ОСОБА_3 – ОСОБА_4 до суду 27.03.2019 надійшло письмове клопотання про залишення позову без розгляду через не доведення прокурором наявності підстав для звернення до суду в інтересах держави в особі Полтавської обласної державної адміністрації.

Прокурор Чепурна Л.І. в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання.

Полтавська обласна державна адміністрація в судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надіслала до суду пояснення по справі, також прохала розглядати справу за відсутності її представника.

Представник відповідача ОСОБА_1 управління Держгеокадастру у Полтавській області ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримала клопотання про залишення позову без розгляду, прохала його задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 клопотання про залишення позову без розгляду підтримав.

Суд заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи зобов’язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до ч. 3 ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб’єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов’язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб’єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб’єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб’єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб’єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Всупереч наведеним нормам ЗУ «Про прокуратуру» позивач в даному випадку не обгрунтував належним чином та не надав належних та допустимих доказів того, що Полтавська обласна державна адміністрація не виконує або ж неналежним чином виконує свої повноваження.

Також слід відмітити, що Полтавська ОДА в силу ст. 28 ЗУ «Про місцеві державні адміністрації» має право звертатися до суду.

Про те, що Полтавська ОДА неналежним чином здійснює свої повноваження згадується лише в позовній заяві та має вигляд припущення.

Про необхідність надання суду доказів невиконання або неналежного виконання державним органом своїх повноважень для підтвердження представництва прокурора в суді, висловися Верховний Суд у постанові від 06.02.2019 у справі № 927/246/18, де у п. 30 вказано, що саме лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо. У такому разі прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі ст. 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб, докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовців, які займають посади державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов’язків тощо).

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду у справі № 924/1237/17 від 20.09.2018, де вказано, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб’єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб’єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб’єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб’єктом звернення до суду і замінювати належного суб’єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Європейський Суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W.v.Fгапсе) від 31.03.2005, заява 61517/00, пункт 27).

У Рекомендаціях Парламентської ОСОБА_7 Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені і ефективні органи.

Суд, перевіривши доводи представників відповідачів, вважає їх обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадках, коли відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

При таких обставинах, суд вважає за розумне залишити позовну заяву ОСОБА_5 заступника керівника Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Полтавської обласної державної адміністрації без розгляду, роз’яснивши позивачу його право на повторне звернення до суду із відповідним позовом.

Що стосується наданих прокурором матеріалів в підготовчому судовому засіданні 10.05.2019 року, тобто після подачі позову та заявлення клопотань представниками відповідачів про залишення позову без розгляду, то суд вважає за необхідне відзначити, що прокурором вказані у них заходи щодо відновлення інтересів держави почали вживатися вже після подачі даного позову, разом із тим, позивач не позбавлений в майбутньому за наявності до того підстав повторно звернутися із даним позовом до суду, доводячи суду існуючий станом на час подачі позову факт невиконання або неналежного виконання державним органом своїх повноважень для підтвердження представництва прокурора в суді.

Керуючись ст. ст. 247, 257, 259, 260 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання відповідача ОСОБА_1 управління Держгеокадастру у Полтавській області про залишення позову без розгляду та клопотання представника відповідача ОСОБА_3 – ОСОБА_4 про залишення позову без розгляду – задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_5 заступника керівника Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Полтавської обласної державної адміністрації до ОСОБА_1 управління Держгеокадастру у Полтавській області, ОСОБА_3 про визнання незаконним і скасування наказу та витребування земельної ділянки - залишити без розгляду.

Роз’яснити позивачу право на повторне звернення до суду із даним позовом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п’ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п. 15.5) Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Дата складення повної ухвали 15.05.2019 року.

Суддя Ю.А. Іващенко