П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

„16" липня 2019 року місто Маріуполь Донецької області

Єдиний унікальний номер 264/6022/18

Номер провадження 22-ц/804/1926/19

Донецький апеляційний суд у складі:

головуючого: Зайцевої С.А.

суддів: Гаврилової Г.Л., Пономарьової О.М.

за участю секретаря: Єфремової О.В

учасники справи :

позивач - АТ «ДТЕК Донецькобленерго»

відповідач - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Маріуполі Донецької області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 21 травня 2019 року головуючого судді Пустовойт Т.В. із складанням повного тексту судового рішення 24 травня 2019 року по цивільній справі про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію,-

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2018 року акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго» (далі - АТ «ДТЕК Донецькобленерго») звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію . Позов мотивовано тим, що 11 квітня 2017 року при перевірці представниками позивача виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення за місцем проживання відповідача було виявлено порушення нею ст.ст.26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.п.42, 48 Правил користування електричною енергією для населення (далі -ПКЕЕН), що виразилося у пошкодженні приладу обліку електричної енергії. За результатами проведеної експертизи встановлено, що лічильник не придатний за метрологічними характеристиками та заниження показів лічильника електроенергії здійснювалось шляхом стороннього втручання в роботу лічильника, держпломба відсутня, розвальцовані гвинти кріплення лічильного механізму, паспорт розгорнут. У зв`язку із вказаними порушеннями був складений акт № 211585 від 30 серпня 2017 року та визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії на суму 4 042,86 грн. Просили стягнути з відповідача заборгованість за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію, у сумі 4042,86 грн. та судовий збір в сумі 1762 грн.

Рішенням Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 21 травня 2019 року позов АТ «ДТЕК Донецькобленерго» - задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Донецькобленерго» заборгованість за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію у сумі 4 042,86 грн. та судовий збір в сумі 1762 грн.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення суду та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову в повному обсязі, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального права. Зокрема, посилаючись на п.п. 1 п. 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електронної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ №362 від 04 травня 2006 року (далі - Методика) зазначає, що обов`язковою ознакою порушення, передбаченого вищевказаним пунктом Методики, є втручання споживача в роботу приладів обліку, тоді як порушення, що передбачене п.п.2 п.3.1 Методики, не містить такої ознаки. Відповідно до висновку викладеному у акті проведення експертної повірки лічильника електричної енергії № 7919 від 08 червня 2017 року, стороннє втручання в роботу лічильника виявлено : держпломба відсутня, розвальцьовані гвинти кріплення лічильного механізму, паспорт розгорнут. Тобто порушення, яке було виявлено позивачем, передбачене саме п.п.1 п.3.1. Методики, а не п.п.2 п. 3.1, як зазначено позивачем у розрахунку збитків за актом. Відповідно до абзацу 6 п.3.1 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у п.п. 1 цього пункту, нарахування збитків за актом про порушення не здійснюється у випадку порушення енергопостачальником термінів повірки приладів обліку. Зі службової записки позивача від 01 лютого 2019 року, перевірка засобу обліку СО-2М №4026708 за адресою: АДРЕСА_1 , взагалі не проводилась. За таких обставин у позивача, при виявленні порушення, передбаченого п.п. 1 п. 3.1 Методики, не було правових підстав застосовувати положення Методики та нарахування їй заборгованості за нею. Тому, вказує, що висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, та судом першої інстанції неправильно застосовані норми матеріального права, що виразилось у помилковому застосуванні до спірних правовідносин положень п.п. 2 п. 3.1 Методики, замість застосування положень п.п. 1 п. 3.1 та абз. 6 п. 3.1 Методики, які підлягали застосуванню.

Відзив на апеляційну скаргу АТ «ДТЕК Донецькобленерго» мотивований законністю та обґрунтованістю рішення .Зокрема зазначили,що 08 червня 2017 року було проведено експертизу лічильника електроенергії,за результатами проведення якої зроблено висновок про те,що виявлено стороннє втручання в роботу електролічильника,а саме держпломба відсутня,гвинти кріплення лічильного механізму розвальцьовані,паспорт розгорнут,а також представником ДП « Донецькстандартметрологія» було проведено експертну повірку електролічильника,якою встановлено непридатність експлуатації знятого електролічильника та перевищення відносної похибки приладу обліку.Ці порушення вказують на те,що втручання у роботу засобу дійсно відбулося,оскільки жодним чином вказані дефекти не можуть виникнути самі по собі у продовж тривалого періоду роботи лічильника,навіть за умови того,що терміни повірки електролічильника були порушені. Отже висновками експертизи належним чином підтверджуються порушення ПКЕЕН . На підставі того, що відповідачем жодним чином не спростовано наявність виявлених та визначених експертизою порушень, що призвели до споживання без облікової електричної енергії, просили апеляційну скаргу залишити без задоволення ,а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

У судовому засіданні апеляційного суду представник ОСОБА_1 адвокат Самохвалов С.В. підтримав доводи апеляційної скарги .

У судовому засіданні апеляційного суду представник АТ «ДТЕК Донецькобленерго»,що діє за довіреністю Лаврищев В.В. підтримав доводи відзиву ,просив апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання апеляційного суду не з*явилася,належним чином була повідомлена про дату, час і місце судового засідання шляхом отримання 05 липня 2019 року телефонограми, зареєстрованої в журналі телефонограм №3.10-12 за № 1688,та шляхом отримання судової повістки ,надала заяву про підтримання апеляційної скарги та про можливість розгляду справи без її участі ( а.с. 94,96,100,110).

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, дослідивши матеріали цивільної справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Згідно п.1 ч.1 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Суд апеляційної інстанції, за положеннями ст.375 ЦПК України, залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом встановлено,що ОСОБА_1 є споживачем послуг з електропостачання за адресою АДРЕСА_1 .

11 квітня 2017 року представники позивача при перевірці виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» за місцем проживання відповідача та у його присутності виявили пошкодження на приладі обліку електричної енергії. Електролічильник був знятий, поміщений в пакет і опломбований для направлення на експертизу, про що складено акт-повідомлення від 11 квітня 2017 року, який був підписаний трьома представниками постачальника та відповідачем .

11 квітня 2017 року, у присутності ОСОБА_1 складено акт про порушення ПКЕЕН № 211585, відповідно якого згідно перевірки лічильника СО-2М № 4026708 виявлено порушення ПКЕЕН , що виразились в пошкодженні розрахункових приладів обліку електроенергії: відсутня пломба на розрахунковому засобі обліку електроенергії. Акт підписаний трьома представниками постачальника та споживачем ОСОБА_1 .

Згідно акту № 7919 від 08 червня 2017 року про проведення експертизи електроенергії та висновків акту проведення експертної повірки лічильника електричної енергії від 08 червня 2017 року, лічильник електричної енергії СО-2М 5А № 40267083, який належить ОСОБА_1 не придатний до експлуатації, відносна похибка приладу обліку перевищує допустиму, метрологічні характеристики не відповідають вимогам ДСТУ ГОСТ 8.259-2007. Стороннє втручання в роботу лічильника виявлено: держпломба відсутня, розвальцовані гвинти кріплення лічильного механізму, паспорт розгорнут.

Протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН №175 від 30 серпня 2017 року встановлено, що споживач причетний до порушення і що акт був складений у відповідності із вимогами п.53 Правил. На засіданні була присутня і відповідач , про що свідчить її підпис в протоколі з відміткою про незгоду з нарахованою сумою.

Відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії,не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією ,затверджених постановою НКРЕ України № 562 від 04 травня 2006 року (з наступними змінами та доповненнями),на підставі зазначеного акту про порушення ПКЕЕН відповідачу було визначено обсяг та вартість спожитої,але не врахованої електричної енергії внаслідок порушення на суму 4 042,86 грн.

Задовольняючи позовні вимоги АТ «ДТЕК Донецькобленерго», суд першої інстанції виходив з того, що відповідач доказів своєї невинуватості не надав, не спростував наявність виявлених актом порушень, що призвели до споживання без облікової електричної енергії, яке суд вважав доведеним, оскільки підтверджується обставинами справи, складеним актом,висновком експертизи . Також суд прийшов до висновку, що розрахунок обсягу вартості недооблікованої електричної енергії засіданням комісії вірно здійснено за шість місяців ,а саме за період з 12 жовтня 2016 року по 11 квітня 2017 року на суму 4042,86 грн., що відповідає вимогами п.3.1, п.3.7 Методики.

З вказаним висновком суду погоджується і суд апеляційної інстанції.

Правовідносини між побутовими споживачами та енергопостачальниками регулюються ст.714 ЦК України, Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, норми яких діяли на час виникнення спірних правовідносин (далі - Правила), а також іншими нормативно-правовими актами в сфері електропостачання.

Згідно ч. 1 ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Судом першої інстанції встановлено та не заперечувалось сторонами, що відповідач мешкаючи за адресою АДРЕСА_1 є споживачем електричної енергії .

Договір про постачання енергетичних ресурсів між відповідачем, як споживачем електричної енергії та енергопостачальником АТ «ДТЕК Донецькобленерго» до матеріалів справи не додано.

За положеннями п.42 Правил споживач електроенергії зобов`язаний, крім іншого, дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки.

Із вчинених взаємних конклюдентних дій, які полягали у підключенні до електромережі, споживанні та оплаті спожитої електроенергії, між сторонами склалися фактичні договірні відносини з постачання споживачу електроенергії, у зв`язку з чим у сторін виникли взаємні права та обов`язки, які притаманні договірним.

Відповідно до ст.509 ЦК України, зобов`язання це правовідносини, в яких одна сторона повинна виконати на користь іншої сторони певні дії, а друга сторона має право вимагати виконання цього зобов`язання.

Статтями 610, 611 ЦК України передбачено, що при порушенні зобов`язання наступають правові наслідки, передбачені законом або договором, зокрема, відшкодування збитків тощо.

Пунктами 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, а також за пошкодження приладу обліку. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, зокрема фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

Так стосовно виявленого порушення ПКЕЕН встановлено,що 11 квітня 2017 року представниками АТ « Донецькообленерго» у присутності споживача ОСОБА_1 був складений акт про порушення ПКЕЕН № 211585 відповідно якого у відповідача за вищевказаною адресою виявлено пошкодження розрахункових засобів обліку електроенергії ,а саме пломба на розрахунковому засобі обліку електроенергії з відбитком тавр про повірку приладів обліку відсутня. ОСОБА_1 висловила сумнів у правильності роботи електролічильника,та даний засіб обліку в присутності споживача було знято та замість нього встановлено інший електролічильник. Знятий електролічильник для захисту від зовнішнього втручання до проведення експертизи було додатково опломбовано,що підтверджується актом-повідомленням про направлення на експертизу лічильника електроенергії від 11 квітня 2017 року ,який підписаний трьома представниками енергопостачальника та споживачем ОСОБА_1

08 червня 2017 року було проведено експертизу лічильника електроенергії,на якій відповідач ОСОБА_1 була присутня,за результатами проведення якої зроблено висновок про те,що виявлено стороннє втручання в роботу електролічильника,а саме держпломба відсутня,гвинти кріплення лічильного механізму розвальцьовані,паспорт розгорнут,а також представником ДП « Донецькстандартметрологія» було проведено експертну повірку електролічильника,якою встановлено непридатність експлуатації знятого електролічильника та перевищення відносної похибки приладу обліку.

Ці порушення вказують на те,що втручання у роботу засобу дійсно відбулося,оскільки жодним чином вказані дефекти не можуть виникнути самі по собі у продовж тривалого періоду роботи лічильника,навіть за умови того,що терміни повірки електролічильника були порушені. Отже висновками експертизи належним чином підтверджуються порушення ПКЕЕН та відповідачем не спростовано зафіксоване порушення.

Перелік порушень ПКЕЕН встановлено Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії,не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН ,затвердженою постановою НКРЕ України № 562 від 04 травня 2006 року з наступними змінами та доповненнями (далі -Методика).

Пунктом 3.1. Методики визначено наступні види порушень ПКЕЕН,які стосуються засобу обліку електроенергії : 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку( за умови наявності акта про збереження пломб,складеного в порядку,установленому ПКЕЕН ,або іншого документа ,який підтверджує факт пломбування приладів обліку,та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку ); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів,установлених у місцях,указаних в акті про збереження пломб,складеному в порядку, установленому ПКЕЕН ,або в іншому документі,який підтверджує факт пломбування приладів обліку,установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії,відповідних пломб та індикаторів ;3) пошкодження приладів обліку(розбите скло,пошкодження цілісності корпусу тощо),інших дій споживача,які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного ) магнітного або електричного полів,використання фазо зсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об*єкта) приладів обліку,установлених пломб та індикаторів ).

Як вбачається,зафіксоване порушення відповідає саме п.п.3 п.3.1. Методики,про що зазначається і у протоколі засідання комісії «-пошкодження приладу обліку «,і у розрахунку заборгованості -у графі вид порушення - « пошкодження приладу обліку».

Також ,відповідно до листа НКРЕ № 05-39011/2600 від 10 червня 2005 року,навіть за умови прострочення терміну повірки,споживач,відповідно до абз.6 п. 48 ПКЕЕН,несе відповідальність згідно із законодавством за пошкодження приладу обліку. Виняток становлять випадки, коли пошкодження приладу обліку можуть бути безпосередньо пов*язані з простроченням терміну повірки (нечіткий відбиток на пломбі,пересихання кордової нитки,що використовується для пломбування лічильника,порушення щільності між оглядовим склом і корпусом лічильника,тощо),або коли споживач,відповідно до п.11 ПКЕЕН ,не несе відповідальності за збереження приладу обліку.

Тому посилання скаржника на вимоги п.3.1 Методики,а саме на не проведення нарахувань збитків за актом у разі порушення термінів повірки приладів обліку не мають правового значення стосовно вказаного позову,оскільки чітко вказано,що вказане положення застосовується тільки у випадку порушень п.п.1 п.3.1 Методики-пошкодження або відсутність на приладу обліку пломб,тоді як висновками експертизи встановлено порушення п.п. 3 п.3.1 Методики.

Стосовно доводів апеляційної скарги про те,що судом першої інстанції помилково застосовано до спірних правовідносин положень п.п. 2 п.3.1 Методики,замість п.п.1 п.3.1 Методики ,слід зазначити ,що вказане твердження відповідача протирічить висновкам суду першої інстанції ,в якому зазначено ,що актом проведення експертизи лічильника електроенергії прилад обліку визнаний непридатним для експлуатації із-за відсутньої держпломби,розвальцюванні гвинтів кріплення лічильного механізму та розгорнутого паспорта.

Дані порушення є втручанням у роботу механізму лічильника та призводить до заниження показів лічильника електроенергії,тобто,це відповідає змісту порушення визначеного п.п.3 п.3.1 Методики.

Стосовно розрахунків збитків за актом ,слід зазначити,що відповідно до п.3.3 Методики розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється : за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії;за тарифами (цінами)для населення,що діяли в період,за який розраховується розмір вартості не облікованої енергії;за кількостю днів :а) у разі виявлення у споживача порушень,зазначених у підпунктах 1,2 пункту 3.1 Методики та в підпункті 3 п.3.1. Методики ( у частині щодо пошкодження розрахункових засобів обліку),-з дня останнього контрольного огляду засобу обліку до дня усунення порушення,але не більше загальної кількості днів у 6 календарних місяцях,що передували дню виявлення порушення,за формулою 3.1 Методики.

При цьому ,відповідно до п.3.7 Методики у разі виявлення у споживача порушень ПКЕЕН,зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1. Методики,сума до сплати має бути зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків за точкою(точками) обліку,на якій(яких) було виявлено порушення .Із вищенаведеного можна зробити висновок,що обсяг не облікованої електроенергії за виявленими порушеннями,передбаченими підпунктами 1,2 та 3 (у частині щодо пошкодження розрахункових засобів обліку) п.3.1 Методики розраховується аналогічно на підставі даних,встановлених у акті про порушення ПКЕЕН.

Таким чином ,твердження апелянта про те, що виявлене порушення ПКЕЕН кваліфікується п.п.1 п.3.1 Методики,яким визначається інший суміжний вид порушення,що пов*язане із відсутністю пломб енергопостачальника чи відсутністю індикаторів магнітного впливу,не мають належного обґрунтовування,оскільки проведеною експертизою встановлено втручання у роботу електролічильника із середини,а не просто відсутність пломб ззовні,тому вказане порушення кваліфікується за п.п.3 п.3.1 Методики,про що правильно зазначено у рішенні суду першої інстанції.Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Отже, переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що рішення суду постановлено з дотриманням норм матеріального і процесуального права, в ньому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні і підстав для його скасування не вбачається.

У зв*язку з чим апеляційна скарга відповідача не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 3 ст. 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, ціна позову у яких не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Оскільки ціна позову складає 4042,86 грн., що менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, то судове рішення не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись ст.ст. 374,375,381,382 ЦПК України, апеляційний суд -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 21 травня 2019 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня прийняття і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.3 ст.389 ЦПК України.

Повний текст постанови складений 22 липня 2019 року .

Судді: