"23" липня 2019 р. Справа № 363/1628/19
УХВАЛА

23.07.2019р. суддя Вишгородського районного суду Київської області Котлярова І.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , діючи в інтересах ОСОБА_2 звернулась до Вишгородського районного суду Київської області із позовною заявою до ОСОБА_3 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів.

Зазначена позовна заява підлягає поверненню, так як ухвалою суду від 17.05.2019р., позовна заява була залишена без руху та позивачу запропоновано усунути недоліки протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали, шляхом подання до суду нової позовної заяви із виконанням усіх вимог, зазначених у ст. 175 ЦПК України та ухвалі суду. Вказану ухвалу суду, представник позивача отримав 03.06.2019 року, про що свідчить поштове повідомлення, яке повернулось до суду.

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони. (Рішення у справі «Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands» від 27 жовтня 1993 р., заява № 14448/88).

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Alimentaria Sanders S.A. v. Spain», заява № 11681/85, Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Необхідно враховувати, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на викладене, недоліки, які були зазначені в ухвалі суду позивачем не усунуті, не виконано усі вимоги, передбачені ст. 175 ЦПК України.

Таким чином, позивач не виправив недоліки у встановлений законом термін.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання заявником копії ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, оскільки позивачем не були виправлені недоліки позовної заяви зазначені в ухвалі суду від 17.05.2019р., а тому позов ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 підлягає поверненню на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позову не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ

Позовну заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів - повернути позивачу.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя І.Ю.Котлярова