УХВАЛА

14.05.2019 року Провадження F2/425/360/19

Справа F425/1148/19

місто Рубіжне Луганської області

Рубіжанський міський суд Луганської області у складі головуючого судді

ОСОБА_1, вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до Харківської міської ради, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

03 квітня 2019 року до Рубіжанського міського суду Луганської області від представника позивача ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_5 надійшла позовна заява до Первомайської міської ради Луганської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просить визначити позивачу додатковий строк тривалістю у три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її батька ОСОБА_6, який помер 23 грудня 2017 року у місті Золоте-5 Попаснянського району Луганської області.

Ухвалою Рубіжанського міського суду Луганської області від 03.04.2019 вищевказана позовна заява була залишена без руху, а позивачу наданий семиденний строк для виправлення вказаних в ухвалі недоліків, який відраховується з дня отримання копії ухвали про залишення заяви без руху.

22 квітня 2019 року до Рубіжанського міського суду Луганської області від представника позивача ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_5 надійшла уточнена позовна заява ОСОБА_2 до Харківської міської ради, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до положень статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи предFявляються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Позови до юридичних осіб предFявляються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Згідно ч. 15 ст. 28 ЦПК України позови до кількох відповідачів, які проживають або знаходяться в різних місцях, предFявляються за місцем проживання або місцезнаходженням одного з відповідачів за вибором позивача.

02 травня 2019 року до Рубіжанського міського суду Луганської області надійшли відомості з Управління праці та соціального захисту населення Рубіжанської міської ради Луганської області, з яких вбачається, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, на обліку в Управлінні праці та соціального захисту населення Рубіжанської міської ради Луганської області, як внутрішньо переміщена особа не перебував й не перебуває.

Згідно відомостей відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання територіального органу ДМС УДМС України у Луганській області, які надійшли на адресу суду 14.05.2019, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованим або знятим з реєстрації не значиться.

Даний позов подано до Рубіжанського міського суду Луганської області за місцем проживання відповідача ОСОБА_3, який згідно позовної заяви проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, але доказів реєстрації та проживання відповідача за вказаною адресою позивачем не надано.

Згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань юридична адреса Харківської міської ради зазначена: місто Харків, майдан Конституції, 7.

Частиною 1 статті 30 ЦПК України передбачена виключна підсудність позовів, які виникають із приводу нерухомого майна.

Відповідно до роз'яснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України розгляду цивільних і кримінальних справ F 3 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Крім того, згідно ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Зокрема, питання щодо місця відкриття спадщини, яка знаходиться на непідконтрольній Україні території, було врегульовано статтею 11-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» та статтею 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції».

Статтею 11-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», передбачено, що у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Як вбачається з доданої до позовної заяви копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.02.2019 позивач вперше звернулася з заявою про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_6 до державного нотаріуса Четвертої Харківської державної нотаріальної контори, що знаходиться в Індустріальному районі міста Харкова за адресою: місто Харків, вулиця Біблика, 57.

Таким чином з наведених норм діючого законодавства виходить, що місцем

відкриття спадщини після смерті ОСОБА_6 є Індустріальний район міста Харкова.

З урахуванням того,що суду не надано доказів останнього місця проживання чи реєстрації відповідача ОСОБА_3 ,відсутні підстави для розгляду справи Рубіжанським міським судом Лугнаської області.

Отже, справа не підсудна Рубіжанському міському суду Луганської області.

Частиною 9 статті 187 ЦПК України визначено, що якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншого суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до вимог ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються, справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи, що дана цивільна справа не підсудна Рубіжанському міському суду Луганської області, суд вважає за необхідне передати справу за підсудністю ,за місцем знаходження співвідповідача -Харківської міської ради,а саме: до Орджонікідзевського районного суду міста Харкова.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 27, 28, 31, 32, 187, 259-261, 353, 354 ЦПК України, суддя -

постановив:

Цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до Харківської міської ради, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини передати на розгляд за підсудністю до Орджонікідзевського районного суду міста Харкова (61007, місто Харків, проспект Архітектора Альошина, 7).

Цивільну справу передати на розгляд до Орджонікідзевського районного суду міста Харкова не пізніше пFяти днів після закінчення строку на оскарження ухвали, а у разі подання апеляційної скарги F не пізніше пFяти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Луганського апеляційного суду через Рубіжанський міський суд Луганської області відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, або безпосередньо до Луганського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом пFятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пFятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя В.В. Москаленко