Провадження № 2/761/2610/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Осаулова А.А.

за участю секретаря: Вольда М.А.

за участю представників учасників: ОСОБА_9, Кобилінського Б.О., Огіна Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВУС Україна», треті особи: Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України в м.Києві, Головне управління Держпраці у Київській області про скасування акту про нещасний випадок та акту про проведення розслідування нещасного випадку, -

в с т а н о в и в:

У жовтні 2018 року ОСОБА_2 (далі - позивач) звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВУС Україна» (далі - відповідач), треті особи: Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України в м.Києві, Головне управління Держпраці у Київській області, про скасування акту про нещасний випадок та акту про проведення розслідування нещасного випадку.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач з 18.10.2012 року перебуває у трудових відносинах відповідачем, у якого працює на посаді кондитера. ОСОБА_2 проходила навчання за професією 17.10.2012 р.. а також проходила вступний інструктаж 17.10.2012 р., первинний інструктаж 19.10.2012 р. та повторний інструктаж 01.03.2018 р.

10.03.2018 року із позивачем стався нещасний випадок на робочому місці під час виконання трудових обов'язків в приміщенні холодильної камери у зоні виробництва у відділі кулінарія супермаркету «NOVUS» (магазину № 1036) за адресою: м. Київ, вул. Бажана, 8. Приблизно о 13 годині позивач пішла до холодильної камери за продуктами, які самостійно доставляє від холодильних камер, розташованих за межами цеху до свого робочого місця. Необхідні продукти знаходилися на верхній полиці стелажу. Тільки взялася рукою за ящик зі згущеним молоком, який стояв на верхній поличці, як стелаж захитався та обвалився на позивача з усіма продуктами, що на ньому розміщувалися. ОСОБА_2 опинилася під стелажем знерухомлена. Самотужки вибратися з під стелажу вона не могла, інші працівники у цьому їх допомогли, була викликана швидка медична допомога. Після обстеження лікарі прийняли рішення направити позивача на амбулаторне лікування, на якому вона перебувала вдома до 26 березня 2018 року включно, а 27 березня 2018 року вийшла на роботу

Відповідачем було створено комісію з розслідування нещасного випадку, якою було проведено розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_2 10.03.2018, складено акт за формою Н-1 і акт за формою Н-5, на підставі яких визнано нещасний випадок таким, що пов'язаний з виробництвом.

На думку позивача, відповідач вже при створені комісії допустив порушення чинного законодавства, що відбувалося потім неодноразово. В результаті комісією були зроблені висновки, які не відповідають ні реальним обставинам.

Так, відповідач повинен був утворити комісію протягом однієї доби. Як видно з преамбули Акту Н-5, комісія була створена наказом №66-ОД від 12 березня 2018 року, а нещасний випадок стався 10.03.2018 року.

В Акті Н-1 зазначено, що причина настання нещасного випадку «організаційна - невиконання вимог інструкції з охорони праці», а особою, яка допустила порушення комісією визнано позивача.

ОСОБА_2 зазначає, що не порушувала вимог інструкції з охорони праці ТОВ «Новус-Україна», оскільки на момент настання нещасного випадку переносних інвентарних драбин або тумб у відділі кулінарії не було в наявності. Навіть за їх наявності переносну інвентарну драбину або тумбу неможливо прилаштувати в маленькому приміщенні холодильної камери. Стелаж, який став причиною нещасного випадку, складається з від'ємних елементів і уявляє собою розхитану від тривалого використання і нестійку конструкцію, тому позивач не спиралася на стелаж і не ставала на нього ногами. Незадовільний технічний стан стелажу підтверджується самими Актами Н -1 та Н-5, оскільки у них зазначено про необхідність перевірити їх на міцність.

Враховуючи вищезазначене, було подано скаргу від 25.05.2018 за№25-05/2018 до Головного управління Держпраці у Київській області з вимогою проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався 10 березня 2018 року, новим складом комісії, включаючи іншого голову комісії.

В подальшому, Головне управління Держпраці у Київській області надіслало лист, у якому вказувалось, що директору ТОВ «Новус Україна» Марку Петкевичу був виданий припис за формою Н-9, яким зобов'язано розслідування вищезазначеного нещасного випадку.

Начальником відділу охорони праці відповідача Мінько O.A. у позивача були відібрані додаткові пояснення. Після повторного розслідування, проведеного комісією у новому складі, 06 липня 2018 року відповідачем були затверджені: акт №14 про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом за формою Н-1 від 06.07.2018 та акт проведення розслідування нещасного випадку, що стався 10 березня 2018 року о 1З год. 10 хв., від 06.07.2018 за формою Н-5.

На думку позивача, такі повторні акти не ґрунтуються на фактичних обставинах справи з огляду на вказані вище обставини, що змушує її звернутись до суду із даним позовом.

Тому позивач просила суд:

1. скасувати акт №14 про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом за формою Н-1 від 06.07.2018;

2. скасувати акт проведення розслідування нещасного випадку, що стався 10 березня 2018 року о 13 год. 10 хв., від 06.07.2018 за формою Н-5.

3. стягнути з відповідача на користь позивача понесені і документально підтверджені судові витрати, які складаються з судового збору у загальній сумі 2 114,40 грн. (за подання позову та забезпечення доказів) та витрат на професійну правничу допомогу, що становить 15 500,00 грн.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача вказує на безпідставність позовних вимог, у зв'язку з тим, що позивач увійшла до холодильної камери, взяла в руки ящик з згущеним молоком вагою 8 кг з верхньої полиці стелажу, при цьому не скористалась ні тумбою, ні драбиною. Тому, Комісією з розслідування нещасного випадку за результатами вже повторного розслідування складено акт № 14 за формою Н-1 та акт за формою Н-5 за висновками яких нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом, а позивача визначено особою дії або бездіяльність якої привели до настання такого нещасного випадку у зв'язку з порушенням нею вимоги інструкції з охорони праці, а саме «під час роботи на штабелях заввишки понад 1,5 м від рівня полу, слід застосовувати переносні інвентарні драбини, що повинні бути випробувані на міцність». Відповідач зазначає, що холодильна камера влаштована при будівництві супермаркету NOVUS 1036 згідно з ДБН і проектною документацією; стелаж проходив щорічне випробування. В ході розслідування нещасного випадку також було отримано висновок експертизи № 37057031.05-04.1-0381.18 від 07.05.2018 р. за результатами експертного обстеження (технічного діагностування) та випробувань стелажного обладнання. Тумба і драбини у магазині є, що підтверджується показаннями свідків. Розміри приміщення холодильної камери з врахуванням розміщених в ньому стелажів та додаткового обладнання дозволяють безперешкодно розмістити тумбу або драбину. З наведеного вбачається, що саме позивач дозволила собі грубо нехтуючи вимогами нормативно-правових актів з охорони праці та інструкції з охорони праці діставати з верхньої полиці згущене молоко вагою 8 кг., що в результаті і призвело до падіння стелажної конструкції та настання нещасного випадку. Відтак, настання нещасного випадку перебуває у причинно-наслідковому зв'язку з недотриманням позивачем вимог правил охорони праці, а тому, у задоволенні даного позову слід відмовити.

У судовому засіданні позивача позовні вимоги позову підтримав в повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову з підстав, викладених у відзиві.

Представник третьої особи Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України в м. Києві при винесенні даного рішення покладався на розсуд суду.

Представник третьої особи Головного управління Держпраці у Київській області в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Згідно положень ст. 211 ЦПК України, розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Таким чином, суд вважає за можливе розглянути дану справу за відсутності належним чином повідомленої третьої особи.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 19.10.2018 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Протокольною ухвалою суду від 10.12.2018 року ухвалено викликати та допитати у якості свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 і позивача ОСОБА_2 , а такж долучено до матеріалів справи відзив на позовну заяву.

Ухвалою суду від 10.12.2018 року закрито підготовче судове засідання та призначено її до розгляду по суті.

Ухвалою суду від 22.04.2018 року відмовлено у задоволенні клопотання про призначення експертизи з дослідження причин та наслідків порушень вимог безпеки життєдіяльності та охорони праці.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, заслухавши пояснення представників позивача, відповідача, третьої особи та заявлених у справі свідків, суд прийшов до висновку, про необхідність відмови у задоволенні позову, виходячи з наступних підстав.

Статтею 43 Конституції України визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що ОСОБА_2 з 17.10.2012 року працює у ТОВ «Новус Україна» на посаді кондитера, що підтверджується наказом про прийом на роботу №6289к від 17.12.2012 року (а.с. 83).

17.10.2012 року ОСОБА_2 ознайомлено з посадовою інструкцією кондитера (а.с. 84-87).

10.03.2018 року із позивачем стався нещасний випадок на робочому місці в приміщенні холодильної камери у зоні виробництва у відділі кулінарія супермаркету «NOVUS» (магазину № 1036).

Відповідно до довідки №2363 Міської клінічної лікарні швидкої допомоги м. Київ, у ОСОБА_2 наявні забиті рани правої надбрівної області, забій м'яких тканин в області правого колінного суглоба, рекомендовано амбулаторне лікування (а.с. 14).

Із листків непрацездатності вбачається, що позивач перебувала на амбулаторному лікуванні з 13.03.2018 року по 26.03.2018 року (а.с. 15-16)

Як зазначено у акті №13 про нещасний випадок, пов'язаний із виробництвом від 15.05.2018 року (Форма Н-1), зі слів потерпілої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 року близько 13 год. 10 хв., вона пішла до холодильної камери бо їй потрібно було взяти варене згущене молоко, увійшовши до холодильної камери та узявши в руки ящик з самої верхньої четвертої полиці стелажу не скориставшись при цьому ні тумбою, ні драбиною ОСОБА_2 помітила що стелаж захитався і впав з усією продукцією на неї. Вантажник магазину ОСОБА_4 , проходив повз холодильну камеру та почув гуркіт, зайшов до холодильної камери, побачив на підлозі під заваленим стелажем та продукцією, кондитера ОСОБА_2 , він допоміг потерпілій вибратись, їй викликали швидку медичну допомогу та забрали в лікарню у супроводі старшої зміни ОСОБА_8 , вона повідомила, що ОСОБА_2 , оглянули та відпустили додому і та пішла, як все відбувалося ніхто з її колег та працівників магазину не бачив, вже після того як її визволили з під завалів, співробітники зайшли в холодильну камеру щоб розібрати шатену продукцію та стелаж. Таким чином, ОСОБА_2 порушила вимоги інструкції, а саме, у своїй роботі не скористалась переносної інвентарною драбиною під час роботи із стелажем, заввишки 1,5 м. (а.с. 18-19).

Згідно з актом проведення розслідування нещасного випадку, що стався «10» березня 2018р. о 13 год. 10 хв. від 15.05.2018 року (Фора Н-5), ОСОБА_2 порушила вимоги інструкції, а саме, у своїй роботі не скористалась переносною інвентарною драбиною під час роботи із стелажем, заввишки 1,5 м. (а.с. 20-21).

У подальшому, представником позивача ОСОБА_9 було подано скаргу від 25.05.2018 за№25-05/2018 до Головного управління Держпраці у Київській області з вимогою проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався 10 березня 2018 року, новим складом комісії, включаючи іншого голову комісії (а.с. 22-23).

На адвокатський запит від 04.07.2018 року №04-07/18 про результати розгляду вказаної скарги (а.с. 24), Головне управління Держпраці у Київській області надіслало лист, у якому вказувалось, що директору ТОВ «Новус Україна» Марку Петкевичу був виданий припис за формою Н-9, яким зобов'язано розслідування вищезазначеного нещасного випадку (а.с. 25).

Так, 26.07.2018 року, начальником відділу охорони праці ТОВ «Новус Україна» Мінько О.А. було проведення опитування з кондитером ОСОБА_2 по факту нещасного випадку, що стався 10.03.2018 року о 13:10 год., за результати якого складеного відповідний протокол (а.с. 26).

Зокрема, ОСОБА_2 вказала, що вона не могла скористатись тумбою або драбиною для того, щоб дістати з полиці згущенне молоко, оскільки таких предметів не було. На запитання, яким чином вона змогла дістатись до ящика із згущенним молоком, який знаходився на верхній полці стелажу, тобто вище ніж 2 метри від рівня підлоги без допомоги драбини при своєму зрості 1,68 м., позивач відповіла, що достає до верхньої полиці без тумби. Також ОСОБА_2 вказала, що на її думку стелаж був старим.

Згідно з актом №14 про нещасний випадок, пов'язаний із виробництвом від 06.07.2018 року (Форма Н-1) та актом проведення розслідування нещасного випадку, що стався «10» березня 2018р. о 13 год. 10 хв. від 06.07.2018 року (Фора Н-5), ОСОБА_2 порушила вимоги інструкції, а саме, у своїй роботі не скористалась переносною інвентарною драбиною під час роботи із стелажем, заввишки 1,5 м. (а.с. 27-32)

Відповідно до ст. 171 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 22 Закону України «Про охорону праці», роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об'єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов'язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов'язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

Відповідно до ст. 14 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров'ю або настала смерть. При цьому, перелік обставин, за яких настає страховий випадок, визначається Кабінетом Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах трудових відносин, соціального захисту населення.

Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах визначено Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим Постановою КМУ від 30.11.2011 р. № 1232 (далі - Порядок).

Згідно п. 7 Порядку розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків.

Комісія зобов'язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення: обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо);визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти у п'яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 (далі - акт за формою Н-5) згідно з додатком 3 та акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом, за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) згідно з додатком 4 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом) і передати їх роботодавцеві для затвердження; скласти у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов'язаного з виробництвом, крім актів за формою Н-5 і Н-1, у шістьох примірниках картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно з додатком 5. Акти за формою Н-5 і Н-1 підписуються головою та всіма членами комісії. У разі незгоди із змістом акта член комісії підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово і додає до акта за формою Н-5 як його невід'ємну частину (п. 14 Порядку).

Відповідно до підпунктів 1, 1 п. 15 Порядку, обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов'язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є: виконання потерпілим трудових (посадових) обов'язків за режимом роботи підприємства, у тому числі у відрядженні; перебування на робочому місці, на території підприємства або в іншому місці для виконанням потерпілим трудових (посадових) обов'язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття потерпілого на підприємство до його відбуття, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства, в тому числі протягом робочого та надурочного часу.

Після ознайомлення з необхідними матеріалами, обстеження місця, де стався нещасний випадок, та проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи експертна комісія складає висновок, в якому стисло викладає обставини, зазначає причини нещасного випадку, допущені порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці, а також заходи щодо запобігання подібним нещасним випадкам (п. 43 Порядку).

За результатами спеціального розслідування складаються акти за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом), картка за формою П-5 (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння) стосовно кожного потерпілого, а також оформляються інші матеріали спеціального розслідування, зазначені у пунктах 50 і 51 цього Порядку.

Так, обґрунтовуючи позовні вимоги щодо скасування актів форми Н-1 та Н-5 від 06.07.2018 року позивач вказувала, що вона не порушувала вимог інструкції з охорони праці ТОВ «Новус-Україна», оскільки на момент настання нещасного випадку переносних інвентарних драбин або тумб у відділі кулінарії не було в наявності. Навіть за їх наявності переносну інвентарну драбину або тумбу неможливо прилаштувати в маленькому приміщенні холодильної камери. Стелаж, який став причиною нещасного випадку, складається з від'ємних елементів і уявляє собою розхитану від тривалого використання і нестійку конструкцію, тому позивач не спиралася на стелаж і не ставала на нього ногами.

У судовому засіданні знайшов підтвердження факт, що ОСОБА_2 01.03.2018 року була ознайомлена із Інструкцією з охорони праці І-25 від час ручного переміщення вантажів, що затверджена генеральним директором ТОВ «Новус Україна» І.О. Ланда 16.06.2014 року (а.с. 88-94).

Таким чином, позивачу повинно бути відомо про п. 1.3.16 вказаної Інструкції, згідно якого під час роботи на штабелях заввишки понад 1,5 м. слід застосовувати переносні інвентарні драбини, що повинні бути випробувані на міцність (металеві - один раз на 12 місяців, дерев'яні - кожна 6 місяців.

Допитана у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_2 вказала, що у неї не було можливості скористатись драбиною або тумбою для того, щоб дістати з останньої полку необхідні продукти. Для того, щоб їх знайти, необхідний час, тому доставала ящик, стоячи на підлозі.

Свідок ОСОБА_5 у судовому засідання зазначила, що тумби та драбини наявні на виробництві, зокрема, у цеху кулінарії наявна була драбина, про що вона вказувала і під час надання пояснень під час розслідування нещасного випадку, що стався 10.03.2018 року.

Свідок ОСОБА_11 у судовому засіданні вказала, що дістати ящик з останньої полки, стоячи на підлозі, дуже складно, зважаючи на висоту стелажу та масу ящика.

Допитана свідок ОСОБА_7 пояснила, що їй не відомо, чи були переносні драбини у холодильній камері.

Актом випробування стелажів (холодильні камери) від 29.01.2018 року та висновком експертизи № 37057031.05-04.1-0381.18 від 07.05.2018 р. за результатами експертного обстеження (технічного діагностування) та випробувань стелажного обладнання, стелаж-збірно-розбірний універсальний СУ 600х2000/*5 можлива з встановленими в експлуатаційних документах параметрами. Докази того, що стелаж був хитким чи непридатним для експлуатації матеріали справи не містять, як і відсутні докази того, що розташування між стелажами не давало можливості скористатися драбиною (а.с. 98-115).

Приймаючи рішення по суті спору, суд має зазначити про застосування положень цивільного процесуального законодавства щодо змагальності сторін та диспозитивності цивільного судочинства.

Так приписами ч.ч 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Розглядаючи справу на підставі наявних матеріалів справи, у яких відсутні докази порушення відповідачем чинного законодавства під час розслідування нещасного випадку, що стався 10.03.2018 року з позивачем, беручи до уваги ту обставину, що саме з вини позивача (її активні дії сприяли падінню стелажу) стався нещасний випадок яка повинна була дотримуватися вимог інструкції з охорони праці та скористатись переносною драбиною, але цього не зробила, при цьому, докази того, що стелаж був хитким чи непридатним для експлуатації, а також того, що розташування між стелажами не давало можливості скористатися драбиною матеріали справи не містять, суд дійшов висновку про вірність висновків акту №14 про нещасний випадок на виробництві за формою Н-1 від 06.07.2018 року та акту про проведення розслідування нещасного випадку від 06.07.2018 року за формою Н-5, а тому, у задоволенні позову слід відмовити.

У відповідності до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача.

З огляду на вказану норму закону та враховуючи ту обставину, що судом відмовляється у задоволенні позову, підстави для стягнення з відповідача судового збору та витрат на правовому допомогу відсутні.

Згідно п.п.15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 171 КЗпП України, ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 95, 141, 211, 223, 229, 258, 259, 263-266, 268, 273 - 279, 352, 354, п.п. 15.5 п.15 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, Законом України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності», Законом України «Про охорону праці», Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим Постановою КМУ від 30.11.2011 р. № 1232, -

в и р і ш и в:

відмовити в повному обсязі в задоволенні позову ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВУС Україна», треті особи: Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України в м.Києві, Головне управління Держпраці у Київській області про скасування акту №14 про нещасний випадок на виробництві за формою Н-1 від 06.07.2018 року та акту про проведення розслідування нещасного випадку від 06.07.2018 року за формою Н-5.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Шевченківський районний суд м.Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити учасників:

Позивач: ОСОБА_2 , адреса проживання АДРЕСА_1 .

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «НОВУС Україна», адреса занходження м.Київ, вул.Дехтярівська, 52.

треті особи: Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України в м.Києві, адреса знаходження м.Київ, просп..Перемоги, 92/2.

Головне управління Держпраці у Київській області, м.Київ, вул.Вавілових, 10.

Суддя: А.А.Осаулов

Повний текст рішення виготовлено 26.04.2019 року