Справа № 697/889/19
Провадження № 2/697/373/2019
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2019 року

Канівський міськрайонний суд Черкаської області

в складі : головуючого судді - Льон О.М.

з участю секретаря с/з - ОСОБА_1

розглянувши в порядку загального позовного провадження у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що 07.05.2011 вони зареєстрували шлюб у Відділі реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 336. Від спільного проживання мають неповнолітнього сина - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 Причиною припинення шлюбних відносин стало те, що при вирішенні різних сімейних питань вони з відповідачем не приходили до спільної згоди, втрачено почуття кохання і взаєморозуміння. Просить шлюб розірвати, залишити їй шлюбне прізвище – «Денисенко».

У підготовче засідання позивач ОСОБА_2 не з’явилася, до суду надійшла заява про розгляд справи без її участі, позов підтримує.

Відповідач ОСОБА_3 у підготовче засідання не з’явився, до суду надійшла заява про розгляд справи без його участі, позов визнає.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Сім’я існує формально, сторони не мають наміру зберегти шлюб.

Згідно свідоцтва про шлюб (а.с.5) вбачається, що ОСОБА_3 та ОСОБА_5, зареєстрували шлюб 07.05.2011 у Відділі реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 336. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу – «Денисенко».

Приймаючи до уваги відсутність згоди позивача на примирення та згоду відповідача на розірвання шлюбу, суд вважає що причини, що спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення, в наслідок чого позов підлягає задоволенню.

Згідно ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред’явлений одним із подружжя.

Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно ч.2 ст.114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Таким чином позов є обґрунтований і підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 133, 141, 206, 259, 265,268, 273, 354 ЦПК України, ст.ст. 104,105, 110 СК України, суд-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.

Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2, зареєстрований 07.05.2011 у Відділі реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 336 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити шлюбне прізвище – «Денисенко».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Головуючий О . М . Льон