Провадження № 2/554/2626/2019
У Х В А Л А

Іменем України

06 листопада 2019 рокуОктябрський районний суду м. Полтави у складі:

головуючого - судді Троцької А.І.,

при секретарі Зайцевій Я.А.,

за участю представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача Акатова А ОСОБА_2 ,

представника відповідача Буглак В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві цивільну справу за позовом Першого заступника керівника Полтавської місцевої прокуратури Кривоноса Руслана Євгенійовича до виконавчого комітету Шевченківської районної у місті Полтава ради, Шевченківської районної у місті Полтава ради, ОСОБА_3 , треті особи: Полтавська міська рада, Полтавське міське управління земельних ресурсів та земельного кадастру, Управління з питань містобудування та архітектури виконавчого комітету Полтавської міської ради про визнання недійсними та скасування рішень про надання у власність земельної ділянки, визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку, витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння,-

в с т а н о в и в :

Перший заступник керівника Полтавської місцевої прокуратури Кривонос Руслан Євгенійович в інтересах держави звернувся в суд з позовною заявою до виконавчого комітету Шевченківської районної у місті Полтава ради, Шевченківської районної у місті Полтава ради, ОСОБА_3 , треті особи: Полтавська міська рада, Полтавське міське управління земельних ресурсів та земельного кадастру, Управління з питань містобудування та архітектури виконавчого комітету Полтавської міської ради про визнання недійсними та скасування рішень про надання у власність земельної ділянки, визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку, витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння.

Відповідно до ч. 4 ст. 56 ЦПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Згідно з ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Так, у підготовчому судовому засіданні представник позивача - прокурор Полтавської місцевої прокуратури Іценко М.В. пояснила, що перший заступник керівника Полтавської місцевої прокуратури Кривонос Р.Є. має визначені законом підстави для звернення до суду в інтересах держави.

Представники відповідачів Акатова А. ОСОБА_4 , ОСОБА_5 . вважали, що у прокурора не має повноважень на пред`явлення даного позову до суду в інтересах держави, адже прокурором не обґрунтовано в чому саме полягає порушення інтересів держави та в особі якого органу, необхідність їх захисту.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений, причини неявки суду не повідомляв.

Заслухавши думку учасників справи, перевіривши матеріали цивільної справи, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ЦПК України, у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор, зокрема, звертається до суду з позовною заявою.

Стаття 23 Закону України «Про прокуратуру» регламентує порядок та підстави представництва прокурором інтересів громадянина або держави в суді.

Так, згідно з ч. 1 цієї статті, представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

В поданій позовній заяві прокурор, обґрунтовуючи, в чому полягає порушення інтересів держави та необхідність їх захисту, не зазначає органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

При цьому прокурором не враховано, що відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Отже, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд - перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами цивільного розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (KOROLEV v. RUSSIA (no. 2), 5447/03 § 33, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року; MENCHINSKAYA v. RUSSIA, № 42454/02§ 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року).

У випадках звернення представника органу прокуратури до суду він не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Тому необхідність судового захисту інтересів держави саме прокурором від імені суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтована і підтверджена належними доказами.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Однак, при зверненні до суду з зазначеним вище позовом прокурором не виконані вказані вимоги Закону України «Про прокуратуру», позов подано з порушенням встановленого Законом порядку.

Так, в позовній заяві не наведені причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підстави для звернення прокурора до суду.

Крім того, всупереч вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурором не надано доказів попереднього до звернення до суду повідомлення ним відповідних суб`єктів владних повноважень про здійснення представництва держави в їх особах.

Невиконання прокурором вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави вважати, що подання даної позовної заяви прокурором є передчасним, оскільки на даний час відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави.

Враховуючи вищевикладене, відповідно до дискреційних повноважень суду в оцінці підстав звернення прокурора, вбачається, що підстав для представництва прокурором суб`єктів владних повноважень, в інтересах яких подана дана позовна заява, немає, оскільки прокурор здійснює представництво виключно після підтвердження судом підстав для представництва (ч. 1 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»), а такі підстави в підготовчому засіданні ним не доведені.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

За таких обставин, суд залишає позовну заяву Полтавської місцевої прокуратури в особі Кривоноса Руслана Євгенійовича до виконавчого комітету Шевченківської районної у місті Полтава ради, Шевченківської районної у місті Полтава ради, ОСОБА_3 , треті особи: Полтавська міська рада, Полтавське міське управління земельних ресурсів та земельного кадастру, Управління з питань містобудування та архітектури виконавчого комітету Полтавської міської ради про визнання недійсними та скасування рішень про надання у власність земельної ділянки, визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку, витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння- без розгляду.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.ст. 257, 260, 268, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву Першого заступника керівника Полтавської місцевої прокуратури Кривоноса Руслана Євгенійовича до виконавчого комітету Шевченківської районної у місті Полтава ради, Шевченківської районної у місті Полтава ради, ОСОБА_3 , треті особи: Полтавська міська рада, Полтавське міське управління земельних ресурсів та земельного кадастру, Управління з питань містобудування та архітектури виконавчого комітету Полтавської міської ради про визнання недійсними та скасування рішень про надання у власність земельної ділянки, визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку, витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили через п`ятнадцять днів з дня її постановлення, якщо на неї не буде подана апеляційна скарга учасниками справи.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції на протязі п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції - до Полтавського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 08.11.2019 року.

Суддя Октябрського районного

суду м. Полтави А.І.Троцька