Романівський районний суд Житомирської області
25 липня 2019 року смт. Романів
Романівський районний суд Житомирської області в складі судді Бабича С.В., розглянувши заяву представника позивачів ОСОБА_1 про витребування доказів судом у справі за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Романівської районної державної адміністрації Житомирської області та Вільшанської сільської ради Романівського району Житомирської області про зобов"язання виділити земельні частки (паї) у натурі (на місцевості) згідно схеми поділу земель реформованого КСП "Маяк", треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , -

В березні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_7 із позовом до Романівської районної державної адміністрації Житомирської області та Вільшанської сільської ради Романівського району Житомирської області , в якому просив зобов"язати відповідачів виділити ОСОБА_2 та ОСОБА_7 їх земельні частки (паї) у натурі (на місцевості) згідно схеми поділу земель реформованого КСП "Маяк", а саме ОСОБА_2 - ріллю № НОМЕР_1 площею 2,67 га, сінопас випас № НОМЕР_2 площею 1,10 га, а ОСОБА_7 - ріллю № НОМЕР_3 площею 2,75 га та сінопас, випас № НОМЕР_4 площею 0,68 га.
В обгрунтування позову ОСОБА_1 зазначив, що відповідачі безпідставно зволікають з виділенням в натурі (на місцевості) земельних часток (паїв) позивачам, право на які останні набули на підставі свідоцтв про право на спадщину за заповітом.
Ухвалою Романівського районного суду Житомирської області від 28 листопада 2018 року провадження у даній справі було відкрито, вирішено питання про розгляд справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами та запропоновано відповідачу, протягом 15 днів із дня вручення даної ухвали, подати відзив, в якому, з дотриманням вимог статті 178 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), викласти свої заперечення проти позову.
Ухвалою від 28 січня 2019 року суд вирішив розглядати дану справу в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом сторін та залучив до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.
Ухвалою від 12 червня 2019 року суд залучив ОСОБА_3 до участі у справі як правонаступника позивача ОСОБА_7 у зв"язку зі смертю останньої.
25 липня 2019 року повторно представником позивачів ОСОБА_1 подано до суду заяву про витребування у Романівської районної державної адміністрації копій розпоряджень голови вказаної державної адміністрації про дозвіл на розробку технічної документації із землеустрою на земельні ділянки (паї) для ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , посилаючись на те, що вказана інформація являється конфіценційною.
Частиною 1 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 статті 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.
Якщо клопотання про витребування доказів судом заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї (частина 1 стаття 84 ЦПК України).
Водночас, пунктом 2 частини 2 статті 84 ЦПК України визначено, що клопотання про витребування доказів судом повинно містити обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.
Всупереч викладеному, клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів судом подано з пропуском встановленого строку та без зазначення обставин, які може підтвердити витребуваний доказ, або аргументи, які він може спростувати.
Керуючись статтями 83, 84 ЦПК України, суд,-

Клопотання представника позивачів ОСОБА_1 про витребування доказів судом залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Бабич