Справа №266/3525/16-ц
Провадження№ 2/266/29/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.07.2019 року м. Маріуполь

Приморський районний суд м. Маріуполя Донецької області в складі:

головуючого судді - Курбановой Н.М.,

при секретарі Макогон С.Б.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника позивачки ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Маріуполі позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про розподіл майна,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Приморського районного суду м. Маріуполя знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про розподіл майна.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 , ОСОБА_3 заявив клопотання про призначення додаткової оціночно-будівельної технічної експертизи у вищевказаній цивільній справі, обґрунтовуючи свої доводи тим, що висновок судового експерта Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України О.Б. Баляй №4879/4880/4881/4882-17 від 16.07.2018 року по цивільній справі №266/3525/16-ц є неповним. Під час розгляду клопотання сторони позивача про призначення експертизи, відповідач не був присутній, тому не мав можливості запропонувати експертну установу та відповідні питання для вирішення експертом. За таких обставин, вважає за доцільне провести додаткову експертизу, на вирішення якої поставити питання щодо визначення вартості будівельних матеріалів та ремонтно - будівельних робіт переобладнання будинку за варіантом, запропонованим експертом О.Б. Баляй, а також доцільності такого переобладнання (реконструкції), виходячи з суми грошей, необхідних для їх проведення.

Позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 , яка діє на підставі договору, прийняли участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, проти задоволення заявленого клопотання заперечували, посилаючись на те, що відсутні підстави для призначення додаткової оціночно-будівельної технічної експертизи по даній справі.

Заслухавши думку учасників судового процесу, вивчивши доводи, викладені в клопотанні, дослідивши необхідні матеріали цивільної справи, суд вважає, що доводи представника відповідача про проведення додаткової експертизи є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Згідно з п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» (із змінами), додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується,що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

Відповідно до п.1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5, додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно висновку судової будівельно-технічної експертизи, оціночно-будіельної, змелено-технічної та оціночно-будівельної експертизи № 4879/4880/4881/4882-17 від 16.07.2018 р. експертом Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Баляй О.Б., надано відповіді на всі питання, які зазначені в ухвалі суду від 18.09.2017 року.

Суду не представлені будь-які докази, в підтвердження пояснень представника відповідача щодо неповноти або неясності висновку будівельно-технічної експертизи, оціночно-будіельної, змелено-технічної та оціночно-будівельної експертизи № 4879/4880/4881/4882-17 від 16.07.2018 р. Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції, висловлено лише припущення, при цьому належних обґрунтувань для підстав проведення додаткової експертизи не наведено, додаткових документів, які б стосувалися предмета дослідження, суду не надано.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до положень ст.110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу.

Враховуючи зазначене суд вважає, що підстави для призначення додаткової експертизи згідно вимог положень ч. 1 ст. 113 ЦПК України відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 110, 113 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_5 Г.Є., ОСОБА_3 про призначення додаткової оціночно-будівельної технічної експертизи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Курбанова Н. М.