КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/9155/2019
справа №753/5783/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2019 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Поліщук Н.В.

суддів Шкоріної О.І., Соколової В.В.

за участю секретаря судового засідання Голопапи Д.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСТЕРН БЕВЕРІДЖ ТРЕЙДІНГ" на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва, постановлену під головуванням судді Коренюк А.М. 28 березня 2019 року,

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСТЕРН БЕВЕРІДЖ ТРЕЙДІНГ" до ОСОБА_1 , Міністерства економічного розвитку і торгівлі України про визнання недійсними патентів на промислові зразки та зобов`язання вчинити дії,-

встановив:

В березні 2019 року ТОВ "ІСТЕРН БЕВЕРІДЖ ТРЕЙДІНГ" звернулось до суду з позовом, у якому просило визнати недійсними патенти на промислові зразки, що належать ОСОБА_1 та зобов`язати Міністерства економічного розвитку і торгівлі України внести відповідні зміни до Державного реєстру патентів України на промислові зразки та здійснити про це публікацію в офіційному бюлетені "Промислова власність".

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 28 березня 2019 року відмовлено у відкритті провадження.

Не погодившись з постановленою ухвалою, ТОВ "ІСТЕРН БЕВЕРІДЖ ТРЕЙДІНГ" подано апеляційну скаргу, у якій просить ухвалу скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В апеляційній скарзі посилається на те, що позов має розглядатися в порядку цивільного судочинства, оскільки вимоги заявлено у зв`язку із порушенням майнових інтересів та дії суб`єкта владних повноважень не є предметом позову.

В судовому засіданні представник скаржника доводи апеляційної скарги підтримав.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись судом належним чином.

Відповідно до статті 372 ЦПК України колегія суддів ухвалила розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника скаржника, розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого по справі судового рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відмовляючи у відкритті провадження, суд першої інстанції керувався пунктом 2 частини 4 статті 185 та пунктом 1 частини 1 статті 186 ЦПК України та виходив з того, що вимоги заявлені також до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, проте не допускається об`єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду в порядку різного судочинства.

З такими висновками суд апеляційної інстанції погодитися не може з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства

За змістом частини 1 статті 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Відповідно до частини 1 статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Під час визначення предметної юрисдикції справ необхідно виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Судовий захист є одним із найефективніших правових засобів захисту інтересів фізичних та юридичних осіб. У спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження, можуть бути оскаржені відповідно до частини 2 статті 55 Конституції України та статті 19 КАС України в порядку адміністративного судочинства.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

При цьому, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть і в тому випадку, якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Якщо порушення своїх прав особа убачає в наслідках, спричинених рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язаний з реалізацією її майнових чи особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів.

Такі висновки містяться в постанові від 16 жовтня 2018 року Великої Палати Верховного Суду у справа №804/14296/15.

Відносини у сфері інтелектуальної власності врегульовані цивільним та спеціальним законодавством, їх зміст носить приватноправовий характер.

Міністерство економічного розвитку і торгівлі України у таких відносинах забезпечує реалізацію положень законодавства у сфері інтелектуальної власності з метою реалізації учасниками цих відносин своїх прав, свобод та інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону України "Про охорону прав на промислові зразки" установа забезпечує реалізацію державної політики у сфері охорони прав на промислові зразки, для чого, зокрема, видає патенти на промислові зразки, забезпечує їх державну реєстрацію.

Згідно із частиною 1 статті 17 цього Закону:

Одночасно з публікацією відомостей про видачу патенту центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері інтелектуальної власності здійснює державну реєстрацію патенту на промисловий зразок, для чого вносить до Реєстру відповідні відомості. Форма Реєстру та порядок його ведення визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері інтелектуальної власності.

Згідно із частиною 3 статті 25 цього Закону при визнанні патенту чи його частини недійсними Установа повідомляє про це у своєму офіційному бюлетені.

Порядок реалізації цих функцій також закріплено у Положенні про Державний реєстр патентів України на промислові зразки, затвердженого наказом Міністерство освіти і науки України №290 від 12 квітня 2001 року.

Отже вимоги до Міністерства є похідними від спору щодо захисту майнових прав у сфері інтелектуальної власності, а відтак цей спір підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Окрім того, пунктом 2 частини 4 статті 185 ЦПК України встановлені інші правові наслідки, які не кореспондуються з підставами для відмови у відкритті провадження, та ці правові наслідки можуть мати певні виключення.

Відповідно до статті 379 ЦПК України порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 379, 381-384, 390 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСТЕРН БЕВЕРІДЖ ТРЕЙДІНГ" задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 28 березня 2019 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на постанову може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 23 липня 2019 року.

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді О.І. Шкоріна

В.В. Соколова