КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/6622/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2019року місто Київ

справа № 753/4264/18

Київський апеляційний судв складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б.

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу позивача Київської міської ради на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 20 лютого 2019 року про зупинення провадження, постановлену під головуванням судді Коренюк А.М., у справі за позовом Київської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Комунальне підприємство з експлуатації та ремонту житлового фонду «Житло-Сервіс» про виселення,-

В С Т А Н О В И В:

В березні 2018 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів, у якому просив виселити ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 із самовільно займаної квартири АДРЕСА_1 без надання іншого житлового приміщення.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 20 лютого 2019 року провадження у даній справі зупинено до набрання законної сили судового рішення постановленого Дарницьким районним судом міста Києва по справі за позовом ОСОБА_3 до Комунального підприємства з експлуатації та ремонту житлового фонду «Житло-Сервіс», Київської міської ради, третя особа: Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація про визнання членом сім'ї та наймачем квартири.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, позивач Київська міська рада подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просила ухвалу скасувати.

В обґрунтування вимог посилалася на те, що клопотання про зупинення провадження у справі було подано письмово та заявлено в судовому засіданні саме ОСОБА_4 , як представником відповідача ОСОБА_3 .

Зазначала, що ОСОБА_4 представляла інтереси відповідача ОСОБА_3 , як громадянин на підставі нотаріально посвідченої довіреності від 12 червня 2018 року, а не як адвокат, як це передбачено нормами ЦПК України.

Вказувала, що відповідно до п.п.11 п.16-1 Перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції може здійснюватися виключно прокурорами або адвокатами у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Посилалася на те, що ОСОБА_4 , як представник відповідача ОСОБА_3 у порушення вимог ч.4 ст.62 ЦПК України не надала доказів того, що ОСОБА_3 уповноважила ОСОБА_4 представляти її інтереси, як адвокат.

Згідно з ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Тому, розгляд справи здійснюється без виклику сторін в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді Борисової О.В., перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги колегія суддів вважає, що скарга підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.58 ЦПК України (в редакції Закону України №2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року, який набрав чинності з 15 грудня 2017 року) сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частиною 1 ст.60 ЦПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 4, 8 ст.62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами:

1) довіреністю фізичної або юридичної особи;

2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або у визначених законом випадках іншою особою.

Довіреність фізичної особи, за зверненням якої прийнято рішення про надання їй безоплатної вторинної правничої допомоги, може бути посвідчена посадовою особою органу (установи), який прийняв таке рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, дана справа надійшла до провадження суду першої інстанції 12 березня2018 року, вона не віднесена до категорії малозначних та не виникає з трудових правовідносин.

Розгляд справи у суді першої інстанції відбувався у загальному позовному провадженні.

Відповідно до п.п.11 п.16-1 Перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року здійснюється виключно прокурорами або адвокатами.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» (тобто до 30 вересня 2016 року), здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню(п.п.11 п.16 Розділу XV Перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Конституції України»).

Положеннями ч.4 ст.62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Як вбачається з матеріалів справи, 06 лютого 2019 року ОСОБА_4 , як представником відповідача ОСОБА_3 подано до суду першої інстанції клопотання, в якому остання просила зупинити провадження у даній справі до набрання законної сили рішенням Дарницького районного суду міста Києва у справі за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, Комунального підприємства з експлуатації та ремонту житлового фонду «Житло-Сервіс» про визнання членом сім'ї та наймачем квартири.

З протоколу судового засідання від 20 лютого 2019 року вбачається, що судом першої інстанції до участі у справі в якості представника відповідача ОСОБА_3 було допущено ОСОБА_5 , яка діє на підставі довіреності та яка заявила та підтримала клопотання про зупинення провадження у справі.

На підтвердження повноважень подавати та підписувати від імені ОСОБА_3 клопотання про зупинення провадження у справі, ОСОБА_4 була долучена копія нотаріально посвідченої довіреності від 20 червня 2018 року, згідно якої ОСОБА_3 уповноважувала ОСОБА_4 бути її представником в судах будь-якої інстанції та будь-якої юрисдикції.

Разом з тим, будь - яких документів на підтвердження того, що ОСОБА_4 є адвокатом (свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, витягу з Єдиного реєстру адвокатів України, ордеру) матеріали справи не містять.

Таких документів не було додано і до клопотання про зупинення провадження у справі та не надано в судовому засіданні суду першої інстанції, яке відбулося 20 лютого 2019 року.

При цьому, в оскаржуваній ухвалі судом першої інстанції зазначено про надходження від відповідача ОСОБА_3 клопотання про зупинення провадження у справі.

Разом з тим, клопотань поданих безпосередньо відповідачем ОСОБА_3 , а не представником ОСОБА_4 матеріали справи не містять.

Крім того, як вбачається з протоколу судового засідання від 20 лютого 2019 року відповідач ОСОБА_3 у судовому засіданні присутня не була.

А відтак, суд першої інстанції не звернув увагу на те, що обмеження представництва інтересів в суді першої інстанції виключно адвокатами набуває чинності з 1 січня 2019 року та у порушення вимог ЦПК України та Конституції України допустив до участі у справі в якості представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , яка не надала відповідних документів згідно з вимогами ч.4 ст.62 ЦПК України на підтвердження її повноважень подавати та підписувати будь-які документи від імені та в інтересах відповідача ОСОБА_3 та відповідно представляти інтереси останньої у суді першої інстанції.

Згідно з ч.6 ст.374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, що відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України є підставною для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.367, 368, 374, 379, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу позивача Київської міської ради - задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 20 лютого 2019 року скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: