Справа № 592/7979/18
Провадження № 2-ві/592/8/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2019 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми під головуванням судді Котенко О.А., за участю секретаря судового засідання Мазіної К.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» про відвід судді Костенка В.Г., від подальшого розгляду справи №592/7979/18 за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Тростянецьке лісове господарство», Сумської товарної біржі «Сумиагропромбіржа», Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр», треті особи без самостійних вимог зі сторони позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про заборону використання об`єкта інтелектуальної власності та відшкодування збитків, -

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» звернулися до суду з заявою про відвід судді Костенка В.Г., від подальшого розгляду справи №592/7979/18 за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Тростянецьке лісове господарство», Сумської товарної біржі «Сумиагропромбіржа», Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр», треті особи без самостійних вимог зі сторони позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про заборону використання об`єкта інтелектуальної власності та відшкодування збитків. На думку відповідача підтвердженням упередженості судді є те, що суд не звернув увагу на те, що позивач не додав документів, що підтверджують правомірність підстав виникнення та існування процесуальних прав та повноважень звернутися з позовом. Позовну заяву, заяви про зміну предмету позову не підписано особою, що наділена правом звертатися до суду з позовом в цій справі. Позивачем при зверненні до суду з позовом судовий збір сплачено не було. Судом було самостійно вирішено питання про відстрочення, а фактично - звільнення від сплати судового збору позивача. Позивач вказані порушення не усунув, натомість 26.06.2019 року, зловживаючи процесуальними правами, подав чергову заяву про зміну розміру позовних вимог. Суд в цій справі не виконав вимоги норм матеріального та процесуального права, не вирішивши заяви відповідача щодо допущених порушень процесуального законодавства, фактично такими діями створив підстави для сумнівів в об`єктивності та неупередженості подальшого розгляду цієї справи саме цим складом суду.

Ухвалою Ковпаківського районного суду м.Суми від 19.07.2019 року (головуючий суддя Костенко В.Г.) визнано заяву про відвід головуючого у справі необгрунтованою.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України, - якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Ст. 36 ЦПК України передбачає підстави для відводу (самовідводу) судді: суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як зазначено в ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, метою забезпечення незалежності судової влади є гарантування кожній особі права на розгляд справи справедливим судом та без будь-якого стороннього впливу. Незалежність та недоторканність судді гарантують статті 126 і 129 Конституції України, якими встановлено, що судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Законом України «Про судоустрій і статус суддів» визначено умови виконання професійних обов`язків суддів та правові засоби, за допомогою яких забезпечується реалізація конституційних гарантій самостійності судів та незалежності суддів. Зокрема, ст.6 цього Закону встановлено заборону втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

При розгляді даної справи, головуючий - суддя діє відповідно до своїх повноважень при розгляді цивільних справ, що передбачено ст. 214 ЦПК України.

Слід зазначити, що суд розглядає справи на засадах диспозитивності та змагальності, за яких кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ст. ст. 12, 13 ЦПК України).

Саме під час ухвалення рішення, зокрема відповідно до ст.264 ЦПК України суд вирішує питання, чи мали місце обставини, якими обгрунтовувалися вимоги та заперечення сторін, якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи.

Зазначені в заяві про відвід обставини, які, на думку заявника, свідчать про упередженість судді, зводяться до висловлення незгоди з процесуальними діями судді під час розгляду справи, що не можна вважати підставою для сумнівів в об`єктивності чи неупередженості судді, оскільки є предметом професійної діяльності судді.

Враховуючи відсутність жодних перелічених у ст. 36 ЦПК України підстав для відведення головуючого судді від участі в розгляді справи, встановлену заборону втручання в здійснення правосуддя, вплив на суддю у будь-який спосіб, суд приходить до висновку про необґрунтованість заяви про відвід судді і відсутність правових підстав для її задоволення.

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» про відвід судді Костенка В.Г. від подальшого розгляду справи №592/7979/18 за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Тростянецьке лісове господарство», Сумської товарної біржі «Сумиагропромбіржа», Державного підприємства «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр», треті особи без самостійних вимог зі сторони позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про заборону використання об`єкта інтелектуальної власності та відшкодування збитків - відмовити за необгрунтованеістю.

Ухвала суду є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Котенко