Постанова

Іменем України

17 липня 2019 року

м. Київ

справа № 552/5247/18

провадження № 61-10084 св 19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Синельникова Є. В.,

суддів: Білоконь О. В., Осіяна О. М. (суддя-доповідач), Сакари Н. Ю., Шиповича В. В.,

учасники справи:

позивач - публічне акціонерне товариство «Полтаваобленерго»;

відповідач - ОСОБА_1 ;

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «Полтаваобленерго» на рішення Київського районного суду м. Полтави від 07 грудня 2018 року у складі судді Самсонової О. А. та постанову Полтавського апеляційного суду від 11 березня 2019 року у складі колегії суддів: Бондаревської С. М., Кривчун Т. О., Кузнєцової О. Ю.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У вересні 2018 року Публічне акціонерне товариство «Полтаваобленерго» (далі - ПАТ «Полтаваобленерго») звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків.

Позовна заява мотивована тим, що під час проведення технічної перевірки дотримання споживачами Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН) 02 серпня 2017 року представниками ПАТ «Полтаваобленерго» за адресою мешкання ОСОБА_1 у квартирі АДРЕСА_1 виявлено порушення пункту 48 ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення електропроводки до електромережі іншого споживача (ЖЕО № 2) з порушенням схеми обліку, прихованим способом, внаслідок чого електроенергія споживалась, але приладом обліку не враховувалась. За фактом виявленого порушення представниками позивача складено акт про порушення від 02 серпня 2017 року № 00005786, на підставі якого була обрахована сума завданих позивачу збитків, яка, враховуючи часткову сплату відповідачем на день пред`явлення позову, становила 42 961 грн 89 коп. за період з 02 серпня 2014 року по 02 серпня 2017 року, тобто за 1 096 днів.

Ураховуючи викладене, ПАТ «Полтаваобленерго» просило суд стягнути з ОСОБА_1 на свою користь вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, у розмірі 42 961 грн 89 коп. та судові витрати.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Київського районного суду м. Полтави від 07 грудня 2018 року позов ПАТ «Полтаваобленерго» задоволений частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Полтаваобленерго» заборгованість за необліковану електроенергію в сумі 17 053 грн 06 коп. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позову, суд першої інстанції виходив з доведеності вимог позивача та факту порушення відповідачем ПКЕЕН, та виходив з того, що відповідач має нести відповідальність по відшкодуванню позивачу збитків, завданих внаслідок такого порушення. Вирішуючи питання про розмір відшкодування, суд посилався на абзац 2 пункту 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656 (далі - Методика), згідно якого для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії за кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок, береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або з дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої здійснено самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення до дня усунення самовільного підключення. З огляду на ці положення суд першої інстанції дійшов висновку, що розрахунок мав проводитись за період з 02 серпня 2016 року по 02 серпня 2017 року, тобто за 365 днів, тому з відповідача підлягає стягненню на користь позивача вартість не облікованої електричної енергії за вказаний період у сумі 17 053,06 грн, з урахуванням сплаченої відповідачем 1 тис. грн.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Полтавського апеляційного суду від 11 березня 2019 року апеляційну скаргу ПАТ «Полтаваобленерго» залишено без задоволення. Рішення Київського районного суду м. Полтави від 07 грудня 2018 року залишено без змін.

Суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції, зазначивши, що обов`язок по відшкодуванню збитків, завданих позивачу внаслідок порушення ПКЕЕН, несе відповідач. Розрахунок такого відшкодування має здійснюватися за формулою, визначеною пунктом 2.7 Методики.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

У травні 2019 року ПАТ «Полтаваобленерго» подало до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просило оскаржувані судові рішення скасувати, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, й ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.

Касаційна скарга мотивована тим, що судами помилково застосовані норми Правил користування електричною енергією, тоді як спірні відносини регулюються Правилами користування електричною енергією для населення. При визначенні суми завданих збитків суди помилково застосували пункт 2.7 розділу 2 Методики, що призвело до невірного розрахунку вартості не облікованої електричної енергії за кількістю днів, наслідком якого стало зменшення суми завданих позивачу збитків. Зазначає, що виявлене у відповідача порушення підпадає під підпункт 5 пункту 3.1 Методики, а тому при визначенні суми завданих збитків підлягає застосуванню пункт 3.3 Методики.

Відзив на касаційну скаргу не надійшов.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 30 травня 2019 року касаційне провадження у вказаній справі відкрито та витребувано цивільну справу № 552/5247/18 із Київського районного суду м. Полтави.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 червня 2019 року справу призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

На підставі договору про користування електричною енергією від 29 липня 2005 року № 200507648, укладеного між Полтавської філії відкритого акціонерного товариства «Полтаваобленерго» та ОСОБА_1 , відповідач є споживачем послуг, які надає позивач по АДРЕСА_1 (а. с. 26-27).

Під час технічної перевірки дотримання споживачами ПКЕЕН 02 серпня 2017 року представниками позивача за вказаною адресою виявлено порушення, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі іншого споживача (ЖЕО №2)з порушенням схеми обліку, прихованим способом, внаслідок чого електроенергія споживалась, але приладом обліку не враховувалась.

З огляду на те, що такі дії є правопорушеннями в електроенергетиці, прямо передбаченими статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» та пунктом 48 ПКЕЕН, представниками енергопостачальника, відповідно до пункту 53 цих правил складено акт про порушення споживачем ПКЕЕН від 02 серпня 2017 року № 00005786, від підпису якого відповідач відмовився (а. с. 5-6). Вказаний акт підписаний п`ятьома представниками енергопостачальника, що відповідає вимогам пункту 53 ПКЕЕН.

Згідно з актом про вилучення речових доказів, доданим до акту про порушення від 02 серпня 2017 року № 00005786, у присутності побутового споживача ОСОБА_1 та свідка ОСОБА_2 вилучено речовий доказ, а саме: алюмінієвий дріт 2,5 кв. мм (а.с. 6 зворот).

Згідно з протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН від 06 вересня 2017 року № 40 прийнято рішення про проведення відповідачу нарахування обсягу та вартості не облікованої електричної енергії за період з 02 серпня 2014 року по 02 серпня 2017 року в розмірі 34717 кВт год. на суму 43 961 грн 89 коп. (а. с. 20). 07 серпня 2017 року відповідачем добровільно сплачено 1 тис. грн за використану електроенергію згідно з актом про порушення.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга ПАТ «Полтаваобленерго» підлягає частковому задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону судові рішення не відповідають.

Згідно із статтею 1 Закону України «Про електроенергетику» (далі - Закон) споживачами електроенергії є суб`єкти господарської діяльності та фізичні особи, які використовують енергію для власних потреб на підставі договорів про її продаж та купівлю.

Відповідно до статті 26 Закону споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку, а також уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, для здійснення державного енергетичного нагляду (контролю) за дотриманням вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії в порядку, визначеному Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до статті 27 Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією.

Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

ПКЕЕН, затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 1999 року № 1357, також регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками, обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності (пункт 1 ПКЕЕН).

Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Згідно з пунктом 3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акту про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури та в разі виявлення зазначених у ній порушень.

Пунктом 3.1 Методики передбачено, що підставою для застосування її положень є виявлення таких порушень ПКЕЕН: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акту про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з пунктом 3.3 Методики здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період).

Залежно від характеру виявленого порушення ПКЕЕН (підпункти 1-7 пункту 3.1 Методики) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені пунктами 2.7, 3.4 та 3.6 цієї Методики. Кількість днів, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії, може становити шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки (пункт 3.3 Методики).

Згідно з підпунктом «а» пункту 3.3 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок, враховується з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

За підпунктом «б» пункту 3.3 Методики у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Відповідно до ПКЕЕ контрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електричної енергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку, яка має здійснюватися постачальником електричної енергії не рідше одного разу на три роки.

Згідно з пунктом 1.2 ПКЕЕ прихована електропроводка - це електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити.

З акту про порушення від 02 серпня 2017 року № 00005786 убачається, що при огляді квартири відповідача було виявлено самовільне підключення розетки поза приладом обліку, прихованою електропроводкою в квартирі споживача, що регулюється автоматом, з порушенням схеми обліку. Дане порушення виявлено за допомогою приладу пошуку прихованої електропроводки та покажчика напруги. Точку підключення виявити неможливо без часткового демонтажу оздоблювальних матеріалів. Споживач не надав дозволу на частковий демонтаж оздоблювальних матеріалів для визначення точки приєднання. Спожита таким чином електрична енергія споживається, але лічильником не обраховується. Дане порушення при контрольному огляді виявити неможливо.

При визначенні суми завданих позивачу збитків суди посилались на пункт 2.7 Методики, відповідно до якого розрахунок загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії здійснюється у разі порушення підпункту 5 пункту 2.1 Методики, яким передбачено таке порушення ПКЕЕН, як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальник, тобто порушення, яке можливо встановити без демонтажу конструкції, відкритим способом, які представник електропостачальника може виявити візуально.

Судами не враховано, що порушення ПКЕЕН, виявлене у відповідача, було вчинене прихованим способом, що візуально виявити неможливо, а тому, враховуючи такий спосіб підключення, розрахунок збитків, завданих енергопостачальнику, необхідно здійснювати відповідно до пункту 3.3 Методики.

Аналогічний правовий висновок у подібних правовідносинах викладений у постанові Верховного Суду України від 05 вересня 2018 року у справі № 204/1348/15-ц і підстав для відступлення від цього висновку немає.

У порушення вимог статей 264, 367, 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції на зазначені норми права та обставини справи уваги не звернув, не перевірив доводи позивача стосовно характеру виявленого у відповідача порушення ПКЕЕН, від якого залежить розрахунок збитків, завданих енергопостачальнику.

Згідно з пунктами 1 та 3 частини третьої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази, або суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів.

Керуючись статтями 400, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «Полтаваобленерго» задовольнити частково.

Постанову Полтавського апеляційного суду від 11 березня 2019 року скасувати, справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Є. В. Синельников

Судді: О. В. Білоконь

О. М. Осіян

Н. Ю. Сакара

В. В. Шипович