У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"15" липня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Астахова О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права власності, позбавлення права користування житловим приміщенням та виселення, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду із позовною заявою, у якій просить усунути перешкоди у здійсненні права власності ОСОБА_1 , які чинять ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та всі інші особи, яким відповідачі надали доступ до квартири АДРЕСА_1 . Позбавити права користування та зобов`язати звільнити квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та всіх інших пов`язаних з ними осіб, яким відповідачами надано доступ до квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.07.2019 року, означену цивільну справу визначено для розгляду головуючому судді Астаховій О.О. та передано у провадження 15 липня 2019 року.

Вивчивши матеріалами позовної заяви, суддя прийшов до висновку, що заява не відповідає вимогам ст. 175 - 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно із ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

За правилами ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Позивач у позовній заяві заявляє позовні вимоги до «всіх інших осіб, яким відповідачі надали доступ до квартири АДРЕСА_1 ». При цьому коло цих осіб, їх персональні дані та інші відомості щодо них, відповідно до вимог ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем у позовній заяві не зазначені.

А відтак, позивачу необхідно визначитись із повним складом учасників справи, зазначити їх прізвище, ім`я та по-батькові, місце проживання чи перебування, та у разі збільшення кола відповідачів надати копії позовної заяви з долученими до неї додатками відповідно до кількості учасників справи.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 6Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З матеріалів справи убачається, що позивачем подано позов, який одночасно містить дві вимоги немайнового характеру, а саме: 1 - усунути перешкоди у здійсненні права власності шляхом позбавлення права користування житловим приміщенням; 2 - зобов`язати звільнити житлове приміщення.

Згідно із ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01 січня 2019 року становить 1921,00 грн.

З матеріалів справи убачається, що позивачем долучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 768,40 грн.

Таким чином, позивачу необхідно додатково здійснити доплату судового збору за несплачену позовну вимогу немайнового характеру в розмірі 768,40 грн. (1921,00 грн. х 04). Якщо у позивача є пільги зі сплати судового збору, необхідно надати доказ на підтвердження таких пільг.

Згідно із ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175-177, 185, 260, 353 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права власності, позбавлення права користування житловим приміщенням та виселення - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Астахова