Справа № 520/445/19
Провадження № 2/520/2285/19
УХВАЛА

18.02.2019 року

Суддя Київського районного суду м.Одеси, вивчивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1) до ОСОБА_2 ( ІПН НОМЕР_2) про розділ майна в натурі,-

ВСТАНОВИВ:

09.01.2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про розділ майна в натурі, в якому просить у порядку поділу спільного майна подружжя, визнати за ОСОБА_1 право власності на 131/200 ( що є 65,50%) частин трикімнатної квартири загальною площею 95,9 кв.м, житловою площею 52,3 кв.м, що розташована за адресою м.Одеса, вул. ак. Вільямса,59-г корп..1 кв.36, припинивши право спільної сумісної власності сторін на вказане майно та стягнути з відповідача судовий збір та інші судові витрати.

Ціна позову зазначена як 2213565,00 гривень.

Крім цього, позивачем подано клопотання про зменшення розміру сплати судового збору за подання позовної заяви до ОСОБА_2 про розділ майна в натурі, мотивуючи тим, що має скрутне матеріальне становище сума його доходу за рік, що передує подачі позову до суду становить 15750 гривень, або 1312 гривень на місяць, про що ним надано довідку Державної фіскальної служби від 05.09.2018 року №2629, в заяві останній посилається на те, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.07.2018 року складає 1841 гривень, а його дохід значно менший, тому ним сплачений судовий збір сумою 1000 гривень.

Ухвалою судді Київського районного суду м.Одеси в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовлено та позов ОСОБА_1 про розподіл майна в натурі залишений без руху.

12.02.19 року позивачем знову подано клопотання про зменшення розміру сплати судового збору за предявлення позову майнового характеру, в якій просить врахувати його майновий стан та факт того, що він ще й матеріально допомагає неповнолітній дочці, та зменшити сплату судового збору до спів мірного з розміром його доходів.

Розглянувши вказану позовну заяву, та додані матеріали, суддя вважає, що позов підсудний Київському районному суду м. Одеси, підстав залишити позовну заяву без руху, її повернення відповідно ст. 185 ЦПК України, а також підстав для відмови в відкритті провадження по справі згідно ст. 186 ЦПК України - не встановлено.

З урахуванням вимог ЦПК України суддя вважає, що вказана справа не може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, а відтак суддя вважає за необхідне розглядати дану справу в порядку позовного загального провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 2 пункту 1 частини 2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою-підприємцем належить сплатити судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Беручи до уваги той факт, що позивачем вже сплачений судовий збір розміром 1000 гривень, а також клопотання позивача щодо зменшення розміру судового збору, суд вважає за доцільне зменшити позивачу розмір судового збору до розміру прожиткового мінімуму на працездатну людину відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік», який з першого січня 2-19 року становить 1921 гривень.

Відповідно доч.1,ч.3ст.136ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строку порядку,передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Вивчивши матеріали справи суддя дійшов висновку, що клопотання позивача щодо зменшення розміру судового збору підлягає задоволенню шляхом зменшення судового збору до розмір 1921 гривень з врахуванням вже сплаченої суми судового збору розміром 1000 гривень, відстрочити сплату судового збору у сумі 921 гривень до дати призначеного судового засідання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 187-192, 260, 261, 274 , 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1) до ОСОБА_2 ( ІПН НОМЕР_2) про розділ майна в натурі.

Розгляд справи проводити в загальному порядку.

Призначити підготовче судове засідання на 11 березня 2019 року о11:00 годині в приміщенні Київського районного суду м. Одеси, вул. Варненська 3 Б, за участю учасників справи.

Зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору до 1921 гривень та відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору в розмірі 921 гривень на строк до дати призначеного судового засідання, тобто до 11 березня 2019 року до 10:00 годин.

Визначити відповідачу п'ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов'язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право предявити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Повідомити учасників процесу про можливість отримання інформації щодо справи на веб-сторінці офіційного веб-порталу судової влади України (court.gov.ua).

Копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та копіями доданих до неї матеріалів надіслати учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо недотримання правил підсудності протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення їй відповідної ухвали суду.

Суддя Луняченко В. О.