справа F 208/2486/19
F провадження 2/208/2336/19
УХВАЛА

Іменем України

16 квітня 2019 р. м. Кам'янське

Суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3, яка діє самостійно та в інтересах своїх неповнолітніх дітей ОСОБА_4 та ОСОБА_5, Департаменту комунальної власності, земельних відносин та реєстрації речових прав на нерухоме майно Кам’янської міської ради про визнання відмови в приватизації протиправною та зобов’язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернулась до Заводського районного суду м. Дніпродзержинська із позовною заявою до ОСОБА_3, яка діє самостійно та в інтересах своїх неповнолітніх дітей ОСОБА_4 та ОСОБА_5, Департаменту комунальної власності, земельних відносин та реєстрації речових прав на нерухоме майно Кам’янської міської ради про визнання відмови в приватизації протиправною та зобов’язання вчинити дії.

Згідно до ч.1 ст. 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред’являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов’язані між собою позовні вимоги пред’явлені одночасно щодо декількох об’єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об’єкта, вартість якого є найвищою.

Як вбачається з матеріалів позову, нерухоме майно стосовно, якого виник спір розташоване за адресою: АДРЕСА_1, що відноситься до Баглійського району м. Кам’янське Дніпропетровської області.

Відповідно до п. 42 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями ст. 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (ст.358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364,367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності, та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи вищевикладене, суддя вважає, що дана справа підсудна Баглійському районному суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, а тому справа має бути передана до цього суду.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 27, 31, 187, 353, 354 ЦПК України суд,-

у х в а л и в:

Матеріали цивільної справи № 208/2486/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, яка діє самостійно та в інтересах своїх неповнолітніх дітей ОСОБА_4 та ОСОБА_5, Департаменту комунальної власності, земельних відносин та реєстрації речових прав на нерухоме майно Кам’янської міської ради про визнання відмови в приватизації протиправною та зобов’язання вчинити дії передати за підсудністю до Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області.

Ухвала суду першої інстанції щодо передачі справи на розгляд іншого суду може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п’ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу

Суддя Похваліта С. М.