КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/6474/2019 Доповідач - Ратнікова В.М.
У х в а л а

м. Київ Справа 755/5852/19

17 липня 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді Судової палати з розгляду цивільних справ Ратнікової В.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 30 січня 2019 року, постановлену під головуванням судді Журибеди О.М., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, зобов`язання відшкодувати моральну шкоду,-

в с т а н о в и в:

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 30 січня 2019 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, зобов`язання відшкодувати моральну шкоду.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, 14 березня 2019 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 30 січня 2019 року про відкриття провадження у справі скасувати.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 квітня 2019 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк десять днів з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків, шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду заяви, в якій уточнити на яку ухвалу суду першої інстанції подано апеляційну скаргу, та ухвалу якого суду просить скасувати апелянт.

Ухвала Київського апеляційного суду від 15 квітня 2019 року двічі направлялася апелянтці на адресу її реєстрації та на адресу, яка зазначена в апеляційній скарзі.

Як вбачається з матеріалів справи, всі конверти з копією ухвали Київського апеляційного суду від 15 квітня 2019 року, що направлялися ОСОБА_1 , повернулися на адресу Київського апеляційного суду без вручення із відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Статтею 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Жодних повідомлень про зміну місця проживання від апелянта на адресу суду не надходило.

В установлені в ухвалі Київського апеляційного суду від 15 квітня 2019 року строки недоліки апеляційної скарги не усунено. Будь-яких повідомлень щодо неможливості виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 15 квітня 2019 року, у строки, встановлені судом, від апелянта на адресу суду також не надходило.

У силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як вбачається з матеріалів справи, за весь період перебування справи в суді апеляційної інстанції, з моменту надходження справи до Київського апеляційного суду, а саме з 21 березня 2019 року ОСОБА_1 жодним чином не поцікавилася станом свого апеляційного провадження за цією апеляційною скаргою, свої процесуальні обов`язки належно не реалізовувала, вимог ухвали Київського апеляційного суду від 15 квітня 2019 року про залишення її апеляційної скарги без руху, не виконала.

Частина 2 статті 357 ЦПК України передбачає, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені цим Кодексом, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

При цьому слід наголосити, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення (ч. 7 ст.185 ЦПК України).

З огляду на вищевикладене, з урахуванням положень ст.ст. 185, 357 ЦПК України, виходячи з того, що ОСОБА_1 не виконала вимог ухвали Київського апеляційного суду від 15 квітня 2019 року протягом встановленого судом строку та жодних заяв в порядку виконання ухвали суду від неї не надійшло, вважаю, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 30 січня 2019 року, варто визнати неподаною і повернути апелянту.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 30 січня 2019 року, постановлену під головуванням судді Журибеди О.М., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, зобов`язання відшкодувати моральну шкоду, - визнати неподаною та повернути.

Ухвала суду апеляційної інстанції як така, що постановлена поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею, але може бути оскарженау касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя: