печерський районний суд міста києва
Справа № 757/1475/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2019 року суддя Печерського районного суду м. Києва Литвинова І. В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Печерського районного суду м. Києва від 15 серпня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа Шоста Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на частку майна в порядку спадкування у зв’язку з нововиявленими обставинами,

ВСТАНОВИВ:

22 лютого 2019 року до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана заява, для розгляду якої, у відповідності до пункту 15 Розділу XIII Перехідні положення та ст. 33 Цивільного процесуального кодексу України від 18 березня 2004 року № 1618-IV (у редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року), визначено суддю та якому передано, для вирішення питання про відкриття провадження у справі, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

У зв’язку із перебуванням матеріалів справи № 757/1475/15-ц у суді касаційної інстанції, до якого були направлені для розгляду касаційної скарги відповідача ОСОБА_1, відразу після надходження заяви про перегляд за нововиявленими обставинами вирішити питання відкриття провадження у справі не вбачалося можливим.

Згідно з частиною першої статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до частини першої ст. 426 ЦПК України, заяви про перегляд судових рішень суду за нововиявленими або виключними обставинами за формою і змістом повинні відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення заяв до суду першої інстанції.

За частиною третьою вказаної статті Кодексу, до заяви додаються, у тому числі: 2) документ про сплату судового збору; 6) у разі пропуску строку на подання заяви — клопотання про його поновлення.

Одночасно із заявою про перегляд судового рішення у зв’язку із нововиявленими обставинами, заявник звернувся до суду із клопотанням про звільнення його від сплати судового збору, в обґрунтування якого вказав, що він не має доходів, на підтвердження чого надав копії довідок від 20 вересня 2018 року та 28 листопада 2018 року з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з ІІІ-IV квартали 2017 року та з І-ІІІ квартали 2018 рік, згідно з відомостями яких інформація про доходи заявника відсутня.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 % розміру річного доходу – фізичної особи за попередній календарний рік.

На підставі положень частини першої статті 8 вказаного Закону, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, як визначено частиною другою цієї статті Закону України «Про судовий збір». Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно суд, виходячи із наведених заявником обґрунтувань та наданих доказів, може відстрочити, розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір, звільнити від сплати або, за відсутності підстав для задоволення клопотання (заяви), відмовити у задоволенні.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання про звільнення від судового збору, згідно зі статтею 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи долучені в якості письмових доказів до заяви довідки про наявні у Державному реєстрі фізичних осіб – платників податків відомості про суми виплачених доходів та утриманих податків за періоди з ІІІ-IV квартали 2017 року та з І-ІІІ квартали 2018 рік, підстави для звільнення від сплати судового збору не вбачаються, оскільки такі письмові докази є підтвердженням того, що у Державної фіскальної служби відсутня інформація про доходи заявника, про що і зазначено у даних довідках, а не свідченням про їх відсутність взагалі, на чому наголошує заявник.

Окрім того, пунктом 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, як вище вказано, що для врахування майнового стану сторони має значення розмір річного доходу – фізичної особи за попередній календарний рік.

Тобто, заявнику при посиланні на статтю 8 Закону України «Про судовий збір» як на підставу звільнення від судового збору, доцільно надати такі докази за 2018 рік у цілому.

Обставини, зазначені у клопотанні, а саме те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за декілька кварталів 2017 та 2018 років, не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки ним не надано суду доказів на підтвердження його матеріального стану, що перешкоджає йому виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої заяви судовим збором.

Наведене відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи встановлений законом обов'язок сплатити судовий збір та відсутність у заявника пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами відповідача стосовно можливості звернення до суду (за умови виконання вимог закону щодо оплати судовим збором) у даній справі дотримано.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, — у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання до суду заяви про перегляд судового рішення у зв’язку з нововиявленими обставинами, яка подана фізичною особою становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

З позовною заявою ОСОБА_2 звернувся до суду 16 січня 2015 року, тобто станом на час дії Закону України «Про судовий збір» у редакції від 01 січня 2015 року, згідно з якою за подання до суду позовної заяви майнового характеру підлягала сплаті сума судового збору у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік», установлено у 2015 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 1 січня — 1218 гривень.

Відтак при зверненні до суду у 2015 році підлягала сплаті сума судового збору у розмірі 3 654 грн, тобто 3 розміри мінімальної заробітної плати, з чого слідує, що 150 відсотків ставки, передбачених пунктом 6 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», дорівнює 5 481 грн.

Відповідно, при зверненні до Печерського районного суду м. Києва судовий збір у розмірі 5 481 грн заявнику слід сплатити на реквізити: отримувач коштів: УК (Управління казначейства) у Печерському районі; код отримувача (код за Єдиним державним реєстром підприємств і організацій України): 38004897; рахунок отримувача: 6007; банк отримувача: ГУ ДКСУ (Головне управління Державної казначейської служби України) у м. Києві; код банку отримувача: 899998; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: 22030101;050; «Судовий збір», Печерський районний суд м. Києва, вид звернення, пункт з таблиці ставок судового збору.

За приписами пункту 1 частини першої статті 424 ЦПК України, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, — учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

В той же час, як вбачається з клопотання заявника, датованого 17 січня 2019 року, що міститься у матеріалах справи /т. ІV а. с. 143/, станом на зазначену дату йому вже відомо про подані позивачем ОСОБА_2 у грудні 2018 року висновки експерта. Тобто, щонайменше 17 січня поточного року заявник міг дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення, як він зазначає.

Таким чином тридцяти денний строк закінчився 18 лютого 2019 року включно, у понеділок.

При цьому до суду із заявою про перегляд у зв’язку із нововиявленими обставинами, ОСОБА_1 засобами поштового зв’язку звернувся 20 лютого 2019 року, що підтверджується відомостями за трек-номером відстеження відправлення ПАТ «Укрпошта», не подавши клопотання про поновлення строку.

Відповідно до частини третьої статті 427 ЦПК України, до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 426 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, згідно з якою, якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається, що встановлено положеннями частини третьої статті 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1-19, 23, 33, 34, 49, 174-177, 184, 185, 352-355, 423, 426, 427 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Печерського районного суду м. Києва від 15 серпня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа Шоста Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на частку майна в порядку спадкування у зв’язку з нововиявленими обставинами залишити без руху, надавши заявнику строк у десять днів, що починає перебіг з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Суддя І. В. Литвинова