Справа F 631/577/17
Провадження F 2/631/708/19
У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

13 травня 2019 року смт ОСОБА_1

Нововодолазький районний суд Харківської області в складі :

головуючого - судді Пархоменко І.О.,

при секретарі судового засідання F Семенко А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Нововодолазького районного суду Харківської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Заочним рішенням Нововодолазького районного суду Харківської області від 29.11.2017 року по цивільній справі F 631/577/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позов було задоволено.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 03.05.2019 року заочне рішення Нововодолазького районного суду Харківської області від 29.11.2017 року по цивільній справі F 631/577/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням було скасовано і справа призначена до розгляду всудовому засіданні.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не зFявилась, через канцелярію суду надала заяву, відповідно до якої просить провести судове засідання без її участі.

Представник відповідача ОСОБА_4 електронною поштою надав заяву за вхідним F 3280/19-вх від 13.05.2019 року, де вказав, що 10 березня 2019 року померла позивач ОСОБА_2, про що 11.03.2019 року Нововодолазьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 16 квітня 2019 року було видано свідоцтво про смерть серія І-ВЛ F 677677, просив закрити провадження у справі F 631/577/17 у звFязку зі смертю позивача.

Вивчивши заяву позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 1 ст. 42 ЦПК України встановлено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Приписами ст.ст. 46, 47 ЦПК України передбачено, що сторони можуть мати цивільні процесуальні права та обов'язки (цивільна процесуальна правоздатність) та здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов'язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність).

Частиною 4 ст. 25 ЦК України закріплено, що цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Відповідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_5 І-ВЛ F 677677, виданого Нововодолазьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 16 квітня 2019 року, ОСОБА_2 померла 10 березня 2019 року, про що 11 березня 2019 року складено відповідний актовий запис F 03.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов'язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України встановлено, що суд зобов'язаний зупинити провадження у справі, серед іншого, у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

В позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов'язки одного із суб'єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов'язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб'єктивного права або обов'язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 звернулась до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1219 ЦК України не входять до складу спадщини права та обов'язки, що нерозривно пов'язані з особою спадкодавця, зокрема: особисті немайнові права; право на участь у товариствах та право членства в об'єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; права та обов'язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.

Підставою процесуального правонаступництва є наступництво у матеріальних правовідносинах, внаслідок якого відбувається вибуття сторони із спірних або встановлених судом правовідносин майнового, але не особистого характеру. Заміна суб'єктів матеріальних правовідносин можлива внаслідок смерті громадянина, який був суб'єктом таких правовідносин; ліквідації юридичної особи; уступки права чи взяття на себе обов'язку іншої особи.

Процесуальне правонаступництво, як і заміна неналежної сторони, являє собою зміну суб'єктивного складу учасників спору.

Процесуальне правонаступництво це заміна під час провадження у цивільній справі сторін або третіх осіб іншими особами, до яких переходять права та обов'язки у спірних правовідносинах.

Процесуальне правонаступництво виникає тільки у тому випадку, коли має місце правонаступництво у матеріальних правовідносинах. На відміну від матеріального правонаступництва, процесуальне має ряд особливостей, обумовлених характером участі у процесі, сукупністю процесуальних прав та обов'язків, яким наділені сторони.

Таким чином, з огляду на вищевказане, суд доходить висновку що спірні правовідносини з приводу втратившим право користування житловим приміщенням правонаступництва не передбачають.

З урахуванням наведеного, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням у зв"язку зі смертю позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.13, 42, 46, 47, 48, 255, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням закрити у зв`язку із смертю позивача.

Роз'яснити сторонам, що відповідно до ч.2 ст. 256 ЦПК України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет із тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Харківського апеляційного суду учасниками справи через Нововодолазький районний суд Харківської області до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи протягом пFятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пFятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І. О. Пархоменко