справа № 361/4502/19
провадження № 2-з/361/103/19
УХВАЛА

03 липня 2019 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Дутчак І.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 червня 2019 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Лагода Олександр Сергійович про визнання недійсним договору дарування Ѕ частки житлового будинку.

У липні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про забезпечення позову, у якій просить вжити заходів забезпечення вказаного вище позову шляхом накладення арешту на Ѕ частку житлового будинку АДРЕСА_1 , яка зареєстрована за відповідачем ОСОБА_2 , посилаючись на те, що їй на праві спільної часткової власності на підставі свідоцтва про спадщину за заповітом належить Ѕ частка вказаного будинку, інша Ѕ частка цього житлового будинку донедавна належала відповідачам ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , однак їй стало відомо, що 26 квітня 2019 року останні шляхом укладення договору дарування відчужили ОСОБА_2 належну їм на праві власності Ѕ частку вказаного будинку. Вважає, що цей договір дарування є удаваним правочином, який вчинений для приховування іншого правочину, а саме договору купівлі-продажу частини будинку, з метою позбавлення її переважного права перед іншими особами як співвласника спільного майна на купівлю Ѕ частки будинку, тому вона звернулася до суду з цим позовом. Вказувала, що ОСОБА_2 на даний час вчиняє дії по відчуженню спірної Ѕ частки будинку, що підтверджується оголошеннями на сайтах у мережі Інтернет, що відбувається з порушенням її переважного права як співвласника майна на його купівлю, тому існує реальна загроза відчуження спірного майна відповідачем, що зробить неможливим та ускладнить виконання рішення суду у разі задоволення судом поданого нею позову.

На підтвердження факту належності ОСОБА_2 на праві власності Ѕ частки житлового будинку АДРЕСА_1 ОСОБА_1 надала суду Інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно за № 171643090 від 25 червня 2019 року, з якої вбачається, що відповідачу ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності на підставі договору дарування від 26 квітня 2019 року належать спірна Ѕ частка житлового будинку.

Згідно із ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексом заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві та знаходяться у нього або в інших осіб.

Із матеріалів справи видно, що позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, предметом та підставою якого є оспорювання нею договору дарування Ѕ частки вказаного житлового будинку, укладеного 26 квітня 2019 року між ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 і ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Лагодою О.С., зареєстрованого в реєстрі за № 943.

Пленум Верховного Суду України у преамбулі, пункті 1 постанови № 9 від 22 грудня 2006 року Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову роз`яснив, що забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Точне і неухильне додержання судами України норм чинного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви будь-якої з осіб, котрі беруть участь у справі.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів та складнощів у подальшому виконанні такого рішення.

У пункті 4 в абзаці 1 вказаної постанови Пленум Верховного Суду України зазначив, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не лише позивача, та й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно із ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Оцінивши доводи ОСОБА_1 щодо необхідності вжиття заходів забезпечення її позову шляхом накладення арешту на Ѕ частку житлового будинку АДРЕСА_1 , з урахуванням розумності, обґрунтованості та адекватності вимог позивача щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між заходом забезпечення позову, який просить застосувати позивач і предметом позовних вимог, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення у разі задоволення позову судом; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду у разі невжиття заходу забезпечення позову; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів інших осіб, які не є учасниками судового процесу, суд дійшов висновку, що невжиття заходів забезпечення позову ОСОБА_1 може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду у разі задоволення позову, тому з метою усунення порушень прав позивача як співвласника спірного нерухомого майна необхідно накласти арешт на спірну Ѕ частку вказаного вище житлового будинку, оскільки існують ризики можливого вчинення відповідачем ОСОБА_2 дій щодо відчуження цього спірного, належного йому на праві спільної часткової власності нерухомого майна.

Суд вважає, що даний вид забезпечення не обмежить прав відповідача ОСОБА_7 у праві володіння та користування спірним нерухомим майном, а лише обмежить його право щодо розпоряджатися ним, що буде співмірним із заявленими позовними вимогами.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 5, 149 153, 259, 260 ЦПК України,

у х в а л и в :

Заяву задовольнити.

Накласти арешт на Ѕ частку житлового будинку АДРЕСА_1 , що на праві спільної часткової власності належить ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ).

Найменування сторін:

позивач (стягувач): ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 ;

відповідач (боржник): ОСОБА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Учасник справи у разі постановлення ухвали за його відсутності має право оскаржити ухвалу в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Строк пред`явлення ухвали до виконання до 03 липня 2022 року.

Суддя Дутчак І. М.