Справа №2-1584/11
Провадження №2/200/291/19
У Х В А Л А

«08» жовтня 2019 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді: Женеску Е.В.,

за участю секретаря: Яковенко А.С.

представників позивача: Тейтеля О.В., ХандогиВ.В.

представників відповідача: Мусійченка Д.Л., Сокуренка Є.С.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» про стягнення депозитного вкладу та відсотків за договором, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська перебуває вищезазначена цивільна справа.

08 жовтня 2019 року представники відповідача АТ КБ «Приватбанк» - Мусійченко Д.Л. та ОСОБА_2 . звернулися до суду із заявою про призначення додаткової судово-економічної експертизи, на вирішення якої поставити питання:

-чи підтверджуються суми нарахованих відсотків, які вказані КБ «ПриватБанк» у виписці по рахунку № НОМЕР_1 від 22.11.1993, протоколом нарахування процентів за договором депозитного вкладу № укладеним 22.11.1993 року між ОСОБА_3 та КБ «ПриватБанк»?

-чи відповідає метод нарахування відсотків за договором депозитного вкладу № укладеним 22.11.1993 між ОСОБА_3 та КБ «ПриватБанк», умовам договору, Депозитним процедурам, наказам банку?

-яку суму має складати банківський вклад з нарахованими на нього процентами за договором депозитного вкладу від 22.11.1993 №, з урахуванням всіх отриманих (списаних) сум відповідно до виписки по рахунку № НОМЕР_1 , станом на 10.12.2000 дату смерті вкладника та 03.05.2006 дату припинення договору про депозитний вклад?

В обґрунтування заяви зазначили, що висновок експертів №20192/20193/17-45 від 13.04.2018 не може бути доказом у справі, у зв`язку із тим, що він є не повним, оскільки після її проведення сторонами було надано додаткові докази, які у разі їх дослідження можуть вплинути на висновок до якого дійшли експерти під час проведення вищезазначеної експертизи. З огляду на вказане, з метою встановлення істини у справі, відповідачі вважали за необхідне просити суд, задовольнити клопотання про призначення додаткової комісійної судово-економічної експертизи.

У судовому засіданні представник позивача висловив свої заперечення проти призначення додаткової комісійної судово-економічної експертизи. Та зазначив, що вказане клопотання спрямоване на затягування судового процесу та свідчить про зловживання відповідачем наданих йому Законом процесуальних прав, оскільки саме за клопотанням відповідача було призначено комісійну судово-економічну експертизу і поставлено ті питання які виносились, за клопотанням останнього, судом на обговорення. Крім того, відповідачу з самого початку слухання справи відомо про суть спору, а тому надані нам після проведення експертизи докази, які між іншим перебували в його розпорядженні, підтверджують факт зловживання процесуальними правами.

Суд заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали цивільної справи, та ознайомившись з заявою представників відповідача про призначення додаткової комісійної судово-економічної експертизи, прийшов до наступного висновку.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 26 квітня 2017 року у справі призначено комісійну судово-економучну експертизу.

Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Згідно з Висновком експертів прийнятого за результатами проведення експертизи від 13 квітня 2018 року № №20192/20193/17-45, надано відповідь щодо кожного питання поставленого перед експертами, зазначено матеріали, які були досліджені, а також нормативні акти та інші джерела, використані при вирішенні поставлених питань.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 15 січня 2019 року клопотання представників відповідачів задоволено та направлено судове доручення Солом`янському районному суду м. Києва провести допит експертів для надання ними пояснень за висновком судової експертизи від 13.04.2018 року № 20192/20193/17-45.

19 березня 2019 року Солом`янським районним судом міста Києва направлено копію ухвали про виконання судового доручення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з додатками в яких долучено письмові відповіді експертів Гриненка І.М. та ОСОБА_4 ,О. на поставлені питання.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів та показаннями свідків.

Згідно зі ст.1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Частинами 1, 2 статті 103 ЦПК України встановлено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам) (ч. 2 ст. 113 ЦПК України).

За змістом ст. 111 ЦПК України комісійна експертиза проводиться не менш як двома експертами одного напряму знань. Якщо за результатами проведених досліджень думки експертів збігаються, вони підписують єдиний висновок. Експерт, не згодний з висновком іншого експерта (експертів), дає окремий висновок з усіх питань або з питань, які викликали розбіжності.

Відповідно до п. 1.4 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року №1950/5), під час проведення експертиз (експертних досліджень) з метою виконання певного експертного завдання експертами застосовуються відповідні методи дослідження, методики проведення судових експертиз, а також нормативно-правові акти та нормативні документи (міжнародні, національні та галузеві стандарти, технічні умови, правила, норми, положення, інструкції, рекомендації, переліки, установчі документи Держспоживстандарту України), а також чинні республіканські стандарти колишньої УРСР та державні класифікатори, галузеві стандарти та технічні умови колишнього СРСР, науково-технічна, довідкова література, програмні продукти тощо. Визначення способу проведення експертизи (вибір певних методик, (методів дослідження) належить до компетенції експерта.

За змістом п.п. 2.1, 4.15 Інструкції експерт зобов`язаний особисто провести повне дослідження, дати обґрунтований та об`єктивний висновок, застосувавши при цьому різноманітні методи (методики) дослідження, про що зазначити у висновку експерта.

Судово-економічні експертизи слід розуміти як експертні дослідження матеріальних об`єктів (документів бухгалтерського, податкового обліку та звітності), що містять інформацію про обставини справи та підлягають дослідженню у суді за їх змістом та формою і допомагають суду досягти об`єктивності у доказуванні, додержуватися принципів рівних можливостей у процесі, презумпції не винуватості, забезпечення змагальності у доведенні дійсного стану фактів та захисту прав і свобод. Проведені дослідження оформлюються у вигляді висновків експертизи.

Спеціальними методами, які накопичені експертною практикою і розроблені теорією судової бухгалтерії, є документальна перевірка, зіставлення документів, моделювання. Використання методів в сукупності із спеціальними способами і прийомами дозволяє експерту всесторонньо і якнайповніше проводити дослідження. Встановлення правильності і обґрунтованості складання документів бухгалтерського і податкового обліку, фінансової звітності здійснюється методом документальної перевірки, який включає три способи перевірки документів: за формою, арифметичну і нормативну.

Однією з підстав для призначення додаткової комісійної експертизи представники відповідача зазначають наявність протиріччя висновку експертів від 13.04.2018 року №20192/20193/17-45 з матеріалам справи та неповноту дослідження ряду доказів, які можуть суттєво вплинути на висновок експерта.

Згідно ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Пунктами 10,13 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу у кримінальних і цивільних справах» № 8 від 30 травня 1997 року роз`яснено, що за змістом ст.75 КПК ( 1001-05 ) чи ст.61 ЦПК (1501-06) додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. 13. У випадках, коли в справі щодо одного й того ж предмета проведено декілька експертиз, у тому числі комплексну, комісійну, додаткову чи повторну, суд повинен дати оцінку кожному висновку з точки зору всебічності, повноти й об`єктивності експертного дослідження. Такій оцінці підлягають також окремі висновки експертів - членів комісійної чи комплексної експертизи, які не підписали спільний висновок. Не повинна віддаватись перевага висновку експертизи лише тому, що вона проведена комісійно, повторно, експертом авторитетної установи або таким, який має більший досвід експертної роботи, тощо.

Як випливає з матеріалів справи, за тривалий час розгляду справи було проведено три експертних дослідження, які завершилися складанням письмових висновків. Крім того, твердження представників відповідача з приводу того, що надані банком, після проведення комісійної експертизи докази, можуть вплинути на висновок експертів не заслуговує на увагу, оскільки зазначені докази були у розпорядженні представників відповідача протягом усього тривалого розгляду справи, а тому не надання їх вчасно, тобто до призначення експертизи, об`єктивно свідчить про невиконання останніми покладених на них Законом процесуальних обов`язків.

Слід зазначити, що підстави викладені представниками відповідача, для визнання висновку №20192/20193/17-45 необґрунтованим також були викладені, як питання до експертів щодо проведеної ними судової експертизи від 13.04.2018. На кожне з яких були отримані обґрунтовані, чітко сформульовані письмові відповіді, в яких надані роз`яснення щодо проведення даного експертного дослідження, дані повні та вичерпні відповіді на поставлені запитання з приводу методики дослідження, яка відповідає вимогам чинного законодавства, та зосереджено увагу на докладному описі результатів отриманих під час дослідження документів, які є джерелом інформації для судового експерта-економіста в призмі застосованих джерел та нормативних актів.

Як вбачається, висновок експертів є логічним, послідовним і містить опис та обґрунтування зроблених висновків, відповідей на поставлені питання та ґрунтується на дослідженні доказів, які містяться в матеріалах справи, експерти попереджені про кримінальну відповідальність, мають фахову підготовку в даній області знань, у зв`язку із чим сумнівів у їх безсторонності не виникає.

Вказуючи на сумніви в правильності висновку експертів, твердження представників відповідача ґрунтуютьсяна власному тлумаченні доказів, що не відповідає нормам чинного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Один із елементів принципу верховенства права ЄСПЛ окреслив у справі «Христов проти України» (Khristov v. Ukraine, рішення від 19 лютого 2009 року). Зокрема ЄСПЛ зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [GC], заява № 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що питання зазначені у заяві про призначення додаткової комісійної експертизи не потребують повторного дослідження, оскільки доводи викладені представниками відповідача носять оціночний характер, не спростовують висновку експертів, та не містять підстав для призначення додаткової експертизи з урахуванням вимог ч.1 ст. 113 ЦПК України.

До того ж, суд враховує, що висновок експертизи не є обов`язковим і є лише одним із доказів у справі, які підлягають оцінці судом та не мають наперед вирішального значення.

У зв`язку із наведеним, призначення у справі повторної комісійної судової економічної експертизи, з підстав які вже досліджувались, призведе до порушення такого елемента принципу верховенства права, як принцип правової визначеності та суперечитиме пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод,а також до подальшого затягування розгляду справи, яка знаходиться в провадженні суду з грудня 2009 року, тобто значний час.

Аналізуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви представників відповідача про призначення у справі повторної комісійної судової економічної експертизи.

Керуючись ст. 103-104, 111, 113, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника відповідача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» - Сокуренка Є.С. про призначення додаткової комісійної судової економічної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Женеску