Справа № 216/5852/19
провадження №2-з/216/58/19
УХВАЛА

Іменем України

11 жовтня 2019 року місто Кривий Ріг

Суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Кузнецов Р.О., розглянувши заяву адвоката Васильченко Наталі Григорівни, яка діє в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Перша Криворізька державна нотаріальна контора Дніпропетровської області в особі нотаріуса Шабліян Євгенія Михайлівна, про визнання недійсним шлюбу та усунення від права спадкування, -

встановив:

Позивач звернулась до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Перша Криворізька державна нотаріальна контора Дніпропетровської області в особі нотаріуса Шабліян Євгенія Михайлівна, про визнання недійсним шлюбу та усунення від права спадкування.

11 жовтня 2019 року від представника позивача адвоката Васильченко Н.Г. надійшла до суду заява про забезпечення позову, в якій вона просить: вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно, грошові кошти, що належать на праві власності спадкодавцю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , в тому числі на: 1) домоволодіння, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 ; 2) частину трикімнатної квартири, загальною площею 56,6 м?, житловою площею 36,7 м?, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 гараж, розташований на території ГСТ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » за адресою: АДРЕСА_3 ; 4) автомобіль марки ВАЗ 2108, 1992 року випуску, червоного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузову НОМЕР_2 , зареєстрований 19.09.2000 року в ДАІ м. Кривого Рогу на ім`я ОСОБА_3 .

На підставі ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заяву розглянуто за відсутності сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Суд, вивчивши матеріали заяви, дослідивши письмові матеріали справи, прийшов до висновку, що вимоги заявника про забезпечення позову підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пунктами 1, 2 частини 1 статті 150 ЦПК України визначено, що позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до п.п. 4, 5, 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігти ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Забезпечення позову повинно гарантувати можливість реалізації позовних вимог у разі задоволення позову. Головною метою забезпечення позову є негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового рішення, а також перешкоджання спричинення завдання значної шкоди заявнику.

Отже, умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення або ефективний захист. При цьому, загроза утруднення або неможливості виконання рішення суду наявні тоді, коли у сторони спору до його вирішення є можливість розпорядитися об`єктом прав, що став предметом спору.

Судом встановлено, що між сторонами дійсно виник спір щодо права на спадкове майно, позивачем доведено те, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист його порушених чи оспорюваних прав та інтересів, за захистом яких вона звернулася до суду.

Відповідно до змісту Рішення Європейського суду з прав людини від 20.07.2004 року у справі «Шмалько проти України» право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на до доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

На думку суду, вжиття таких видів забезпечення позову як накладення арешту на майно та грошові кошти, що в разі видачі свідоцтва про право на спадщину підлягають передачі відповідачеві і знаходяться у неї чи в інших осіб, а також забороною вчиняти певні дії, не створить негативних наслідків для відповідача, яка не позбавлена права користування вказаним майном, а також забезпечить рівний баланс прав та обов`язків сторін у справі та усуне можливі подальші судові спори в разі задоволення заявлених позовних вимог, тобто буде сприяти ефективному захисту прав позивача.

Таким чином, суд вважає, що заяву необхідно задовольнити та вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно, грошові кошти, що належать на праві власності спадкодавцю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Керуючись ст. ст. 149-153, 260-261 ЦПК України, суд, -

постановив:

Заяву адвоката Васильченко Наталі Григорівни, яка діє в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Перша Криворізька державна нотаріальна контора Дніпропетровської області в особі нотаріуса Шабліян Євгенія Михайлівна, про визнання недійсним шлюбу та усунення від права спадкування задовольнити.

Вжити заходів забезпечення позову, шляхом накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно, грошові кошти, що належать на праві власності спадкодавцю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , в тому числі на:

1) домоволодіння, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 ;

2) частину трикімнатної квартири, загальною площею 56,6 м?, житловою площею 36,7 м?, розташованої за адресою:

АДРЕСА_2 гараж, розташований на території ГСТ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » за адресою: АДРЕСА_3 ;

4) автомобіль марки ВАЗ 2108, 1992 року випуску, червоного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузову НОМЕР_2 , зареєстрований 19.09.2000 року в ДАІ м. Кривого Рогу на ім`я ОСОБА_3 .

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Р.О. Кузнецов