У Х В А Л А

"21" червня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Астахової О.О.

при секретарі Якименко Т.С.,

за участю

представника позивача ОСОБА_1 ,

представників відповідача ОСОБА_6

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , державний нотаріус Десятої Київської державної нотаріальної контори Давидова Тетяна Миколаївна, завідувач Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Шапченко Марія Іванівна про встановлення фактів, що мають юридичне значення, визнання недійсним та скасування свідоцтва про право на спадщину і державної реєстрації речового права на нерухоме майно, зобов`язання вчинити дії -

в с т а н о в и в :

22.10.2018 року позивач звернувся з позовом до Дніпровського районного суду м. Києва у якому просить встановити факт порушення права ОСОБА_2 на рівну частку спадщини (частину нерухомого майна) - квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (унаслідок протиправних дій ОСОБА_3 ; нотаріальної помилки; невжиття державним нотаріусом Десятої київської державної нотаріальної контори Давидовою Т.М. ефективних входів, спрямованих на відновлення зазначеного права ОСОБА_2 ). Встановити факт права власності ОСОБА_2 на рівну з ОСОБА_3 частку спадщини (частину нерухомого майна) - квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Визнати недійсним та скасувати свідоцтво про право на спадщину за реєстровим № 4-839 від 11.09.2018 (на 4/9 частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , виданого Десятою київською державною нотаріальною конторою (Київський міський нотаріальний округ, Київ), і державну реєстрацію речового права на зазначене нерухоме майно. Зобов`язати Десяту київську державну нотаріальну контору видати ОСОБА_2 . свідоцтво про право на рівну з ОСОБА_3 частку спадщини (частину нерухомого майна) - квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1

У підготовчому судовому засіданні представник позивача подав заяву про зменшення позовних вимог в якій просить змінити процесуальний статус державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Давидової Т.М. з третьої особи, на співвідповідача в даній справі. Визнати недійсним та скасувати свідоцтво про право на спадщину за законом, виданого 11 вересня 2018 року на ім`я ОСОБА_3 - державним нотаріусом Десятої київської державної нотаріальної контори Давидовою Т.М., зареєстрованого в реєстрі за № 4-839 після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 4/9 частину квартири АДРЕСА_1 . Визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку ч. 1 ст. 1266 ЦК України, а саме на 4/9 частки квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом за правом представлення після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представник відповідача у підготовчому судовому засіданні просив залишити заяву про зменшення позовних вимог без розгляду. Мотивуючи тим, означена заява одночасно містить як збільшення заявлених позовних вимог так і зміну предмета позову, що відповідно до правової позиції Верховного Суду є підставою для залишення такої заяви без розгляду. Крім того, представник зазначає, що заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України оскільки не містить ціни позову та відповідної сплати судовим збором.

Треті особи у підготовче судове засідання не з`явились, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, направили до суду заяви з проханням проводити розгляд справи у їх відсутність.

Суд, дослідивши заяву, вислухавши представників сторін, прийшов до наступного висновку.

Зі змісту частин 2 статті 49 ЦПК України вбачається, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно із частинами 1, 3 статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Отже, якщо справа розглядається судом у порядку загального позовного провадження, то позивач вправі змінити предмет або підстави позову до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання. Залучити ж співвідповідача під час розгляду справи у порядку загального позовного провадження суд може лише до закінчення підготовчого провадження, а після цього - лише якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Суд враховує, що в заява про зменшення позовних була подана представником позивача на стадії підготовчого судового засідання. Разом з тим, подана заява містить раніше не заявлені вимоги до нового відповідача з нових (раніше не заявлених) підстав, тобто заява одночасно містить новий предмет та нову підставу позову, що є недопустимим, адже стаття 49 ЦПК України дозволяє змінювати предмет або підставу позову, а не предмет та підставу позову одночасно. Заява про одночасну зміну предмету та підстав позову фактично є новим позовом, який має подаватися в порядку подання позовної заяви.

Таким чином, представник позивача всупереч вимог ЦПК України намагається одночасно змінити предмет та підстави позовних вимог, а також залучити до участі у справі співвідповідача, що суперечить вимогам ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 49, 51, 258, 260, 261, 294, 353-355 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

Відмовити у прийнятті до розгляду заяви про залучення співвідповідача та зменшення позовних вимог, яка надійшла до суду 21 червня 2019 року.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення суддею. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: О.О. Астахова