У Х В А Л А

іменем України

29 жовтня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

судді Саламон О.Б.

з участю секретаря судового засідання Андрущенко Н.С.

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна та інвестиційна компанія «ЮМТ», третя особа: ОСОБА_2 про сплату середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вище вказана справа.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 09.10.2018 р. відкрито провадження у вказаній справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, у відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України.

20.02.2019 р. ухвалою суду постановлено здійснювати розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін.

Судові засідання призначались на 27.03.2019 р., 22.05.2019 р., 30.07.2019 р., 12.09.2019 р., 29.10.2019 р., при цьому в судові засідання 12.09.2019 р., 29.10.2019 р. позивач не з`явився, причини неявки суд не відомі, про розгляд справи повідомлявся належним чином.

Вбачається, що в матеріалах справи відсутня заява позивача про можливість розгляду справи за його відсутності.

У відповідності до ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Статтею 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У ч. 4 ст. 10 ЦПК України і ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Зацікавлена особа має лише демонструвати належне виконання всіх процесуальних заходів, які її стосуються, з метою запобігання затримок, і отримання доступу до заходів національного законодавства щодо скорочення проваджень (рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року, заява № 11681/85, § 35).

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов`язок заявника полягає у тому, щоб проявити особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржій проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03 від 01 квітня 2008 року).

Вбачається, що справа перебуває в провадженні суду з жовтня 2018 р., при цьому сторона позивача двічі в підряд в судові засідання по справі не з`являється, доказів поважності неявки не надає.

У відповідності до п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи з підстав першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явиться в судове засідання або не повідомить про причини неявки.

Аналізуючи вказану вище норму в взаємодії з п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, суд приходить до висновку, що позовна заява має бути залишена без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання, при цьому причини повторної неявки останнього в такому випадку не мають пріоритетного значення для суду та не мають братись судом до уваги.

Отже, вбачається, що стороною позивача не подано до суду заяв про розгляд справи за його відсутності, при цьому його неявка перешкоджає розгляду справи, оскільки матеріали справи не є достатніми для постановлення рішення по вказаній справі.

З огляду на викладене, враховуючи відсутність доказів поважності неявки сторони позивача в судові засідання, та те, що неявка сторони позивача перешкоджає своєчасному розгляду справи, призводить до тяганини судового процесу, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

Керуючись ст.ст. 43, 44, 81, п. 3 ч. 1 257 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна та інвестиційна компанія «ЮМТ», третя особа: ОСОБА_2 про сплату середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, заявник має право звернутись до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали суду складено 30.10.2019 р.

Суддя О.Б. Саламон