Справа №564/2312/19
У Х В А Л А

про прийняття до розгляду

та відкриття загального позовного провадження у цивільній справі

28 жовтня 2019 року суддя Дубровицького районного суду Рівненської області Оборонова І.В., перевіривши вимоги ст.ст.175-177, 184 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

До Дубровицького районного суду Рівненської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Разом із позовною заявою, позивачем було подано заяву про звільнення його від сплати судового збору, оскільки він ніде не працює, знаходиться на обліку в Управлінні праці та соціального захисту населення Костопільської РДА, де отримує компенсаційну виплату працездатній особі, що не працює (не вчиться) і здійснює догляд за інвалідом І групи або особою похилого віку, що досягла 80-річного віку. Отримувана ним сума доходу не дає змоги сплатити судовий збір у розмірі 768,40 грн. та поставить його у вкрай тяжке матеріальне становище і фактично залишить без доходу.

Частино першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено випадки коли суд може звільнити особу від сплати судового збору, зокрема якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права.

У пункті 55 рішення у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року ЄСПЛ підкреслив, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Відповідно до практики ЄСПЛ пункт 1 статті 6 Конвенції не вимагає від держав засновувати апеляційні або касаційні суди. Разом з тим, там де такі суди існують, гарантії, що містяться у статті 6 Конвенції, повинні відповідати, зокрема, забезпеченню ефективного доступу до цих судів для того, щоб учасники судового процесу могли отримати рішення, яке стосується їх «цивільних прав та обов`язків» (Рішення ЄСПЛ у справі «Гоффман проти Німеччини» («Hoffmann v. Germany») від 11 жовтня 2001 року, пункт 65; Рішення ЄСПЛ у справі «Кудла проти Польщі» («Cudla v. Poland») від 26 жовтня 2000 року).

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Суд вважає, що положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути аргументовані.

З долученої позивачем довідки Управління праці та соціального захисту населення Костопільської РДА №2046 від 23 жовтня 2019 року вбачається, що позивач знаходиться на обліку у Костопільському управлінні праці та соціального захисту населення та за 2018 рік отримав державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям у розмірі -7098,12 грн. (а.с.20-21).

Окрім того, з долученої позивачем довідки Управління праці та соціального захисту населення Костопільської РДА №2664 від 23 жовтня 2019 року вбачається, що позивачем за 2018 рік було отримано 329,23 грн. компенсаційної виплати працездатній особі, що не працює (не вчиться) і здійснює догляд за інвалідом І групи або особою похилого віку, що досягла 80-річного віку (а.с.22)

Отже, загальна сума доходу позивача за попередній календарний рік становила - 7427,23 грн.

Таким чином, дослідивши матеріали справи, додані позивачем докази та, враховуючи, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, суд приходить висновку про задоволення заяви позивача про звільнення його сплати судового збору по даній справі, оскільки розмір судового збору, який складає 768,40 грн. перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

Позовна заява подана з додержанням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення, відмови у відкритті провадження відсутні.

Справа підсудна Дубровицькому районному суду Рівненської області.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя;

Частиною 1 ст.196 ЦПК України встановлено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Через що є необхідність проведення підготовчого судового засідання по даній справі.

Відповідно до ч.1 ст.212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Тому дану цивільну справу слід прийняти до розгляду та відкрити провадження, з метою виконання вимог передбачених ч.1 ст.189 ЦПК України, призначити підготовче судове засідання у справі в порядку загального позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.187-192, 260, 261, 353 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Прийняти до розгляду та відкрити загальне позовне провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Призначити підготовче судове засідання у приміщенні Дубровицького районного суду Рівненської області (м.Дубровиця вул.Миру 2а, Рівненської області) на 12:00 год. 18 листопада 2019 року.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору по даній справі.

Копію ухвали надіслати учасникам судового розгляду, а відповідачу також надіслати копію позовної заяви та доданих документів.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьоїп`ятоїст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/sud1706/.

В Дубровицькому районному суді Рівненської області наявна технічна можливість для проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Ухвала може бути оскаржена у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Рівненського апеляційного суду або через Дубровицький районний суд Рівненської області.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: підпис.

З оригіналом згідно.

Суддя Дубровицького

районного суду Оборонова І.В.