головуючий у суді І інстанції Мальцев Д.О.
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
Постанова

Іменем України

04 листопада 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Мостової Г.І.,

суддів Волошиної В.М., Слюсар Т.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю «НВП-ВАБОС» на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 13 вересня 2019 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «НВП-ВАБОС» про стягнення винагороди і комісії,

в с т а н о в и в:

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 13 вересня 2019 року зустрічну позовну заяву повернуто представнику ТОВ «НВП-ВАБОС».

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, відповідач ТОВ «НВП-ВАБОС» звернулося до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати вказану ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом першої інстанції порушені норми процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач заперечив проти задоволення апеляційної скарги, посилаючись на те, що все викладене відповідачем у зустрічному позові не відповідає дійсності, та просить відмовити у її задоволенні.

Відповідно до частини 1 статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до частини 2 статті 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

За змістом частини 13 статті 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснено упорядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, оскаржувана ухвала - скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, з огляду на таке.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 29 березня 2019 року було відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «НВП-ВАБОС» про стягнення винагороди і комісії за правилами позовного провадження у спрощеному порядку з повідомленням сторін.

11 вересня 2019 року до суду надійшла зустрічна позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «НВП-ВАБОС» до ОСОБА_1 про розірвання договору та відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання (а.с. 29-32).

Як вбачається з матеріалів справи, до зустрічної позовної заяви була додана її копія із додатками для інших учасників справи (а.с. 32), але докази направлення іншим учасникам справи зустрічної позовної заяви, відповідачем не додано.

Вирішуючи питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним, суд першої інстанції, встановивши, що до зустрічної позовної заяви не додано доказів її направлення іншим учасникам справи, вважав, що подана заява не відповідає вимогам статті 49 ЦПК України, а тому підлягає поверненню відповідачу.

З таким висновком суду першої інстанції погодитися не можна, оскільки порядок подання зустрічного позову регулюється іншими процесуальними нормами, а саме положеннями статей 193-194 ЦПК України.

Відповідач має право пред'явити зустрічний позов у строк для подання відзиву (пункт 3 частини 2 статті 49, частина 1 статті 193 ЦПК України).

Відповідно до частини 2 статті 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до частини 3 статті 193 ЦПК України вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Форма і зміст зустрічної позовної заяви та наслідки не дотримання цих вимог, підстави повернення або залишення заяви без руху, визначені статтею 194 ЦПК України.

Відповідно до частини 1 статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. Відповідно до частини 1 статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 ЦПК України (частина 2 статті 194 цього Кодексу).

Відповідно до частини 3 статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу (пред`явлення зустрічного з порушенням строку, а також відсутність взаємопов`язаних вимог і недоцільність їх спільного розгляду), ухвалою суду повертається заявнику.

Отже, положеннями статей 193-194 ЦПК України при подачі зустрічного позову не передбачено направлення зустрічного позову іншим учасникам справи та додання цих доказів до зустрічної позовної заяви.

Суд першої інстанції, встановивши, що до зустрічної позовної заяви не додано докази її направлення іншим учасникам справи, повернув її на підставі статті 49 ЦПК України, однак не врахував, що вимоги частини 5 цієї статті не поширюється на подання зустрічного позову.

Отже, вирішуючи питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним, суд першої інстанції в порушення положень статей 185,193,194, повернув зустрічний позов відповідачу з підстав, не передбачених частинами 2 та 3 статті 194 ЦПК України.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права, тому вона підлягає скасуванню, а справа - направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції (пункт 4 частина 1 статті 379 ЦПК України ).

Керуючись статтями 193-194, 379, суд, -

п ос т а н о в и в :

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «НВП-ВАБОС» задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 13 вересня 2019 року скасувати з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку.

З повним текстом судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою http://reyestr.court.gov.ua/

Головуючий Г.І. Мостова

Судді В.М. Волошина

Т.А. Слюсар