ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/517/19Головуючий по 1 інстанції Скляренко В. М. Доповідач в апеляційній інстанції Фетісова Т.Л.
Категорія: на ухвалу
30 жовтня 2019 року м. Черкаси
Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:
суддя-доповідачФетісова Т.Л.
суддіБондаренко С.І., Гончар Н.І.
секретар Попова М.В.
учасники справи:
скаржник - ОСОБА_1 ,
орган виконавчої служби - старший державний виконавець Центрального ВДВС міста Черкаси ГТУЮ в Черкаській області Колос А.О.,
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 02.08.2019 повний текст складено 07.08.2019, суддя в суді першої інстанції Скляренко В.М.) у цивільній справі за скаргою ОСОБА_1 про зобов`язання державного виконавця Центрального ВДВС міста Черкаси ГТУЮ в Черкаській області скасувати постанову №23605377 від 26.02.2018 про арешт майна боржника та зобов`язання зняти арешт, накладений на підставі вказаної постанови ,-
ОСОБА_1 звернулася до суду 15.11.2018 із скаргою, якою просила зобов`язати державного виконавця Центрального ВДВС міста Черкаси ГТУЮ в Черкаській області скасувати постанову №23605377 від 26.02.2018 про арешт майна боржника ОСОБА_1 та зобов`язати зняти арешт з майна, накладений на підставі вказаної постанови.
В обґрунтування вказано на те, що на виконанні у Центральному відділі ДВС міста Черкаси ГТУЮ в Черкаській області перебувало зведене виконавче провадження №38354816 по стягненню заборгованості з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Укрпромбанк», ПАТ «Райфайзен Банк Аваль», ПАТ «Черкаська ТЕЦ». Постановами державних виконавців вказані виконавчі провадження завершені на підставі п. 2 ст. 37 Закону України «Про виконавче провадження», та повернуто виконавчі листи стягувачам. Однак 26.02.2018 Центра льним ВДВС міста Черкаси ГТУЮ в Черкаській області винесено постанову про арешт майна боржника у межах суми звернення стягнення, хоча виконавчі провадження закриті.
Ухвалою Придніпровського районного суду міста Черкаси від 02.08.2019 в задоволенні зазначеної скарги відмовлено.
Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала 19.09.2019 апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, на неповне з`ясування обставин у справі, просить ухвалу суду скасувати та задовольнити скаргу скасувавши постанову №23605377 від 26.02.2018 про арешт майна боржника.
При дослідженні матеріалів справи у ході апеляційного розгляду колегія суддів встановила.
Адвокат Олененко О.В. був присутнім у судових засіданнях в суді першої інстанції 24.01.2019, 28.02.2019, 01.04.2019, 16.04.2019, 03.05.2019 та 02.08.2019, а також отримав копію вступної та резолютивної частини ухвали по даній справі 02.08.2019, що підтверджується розпискою наявною в матеріалах справи (а.с. 140).
Крім того, на його адресу, судом супровідним листом було направлено копію ухвали суду по даній справі від 02.08.2019, до відома, яку було ним отримано 21.08.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 148).
Скаржник ОСОБА_1 у судових засіданнях присутня не була, про причини неявки суд не повідомляла, клопотань від неї не находило, направлена на її адресу судова повістка була повернута до суду без вручення, що підтверджується довідкою з Укрпошти ( а.с. 130).
Копію ухвали суду від 02.08.2019 по даній справі отримано ОСОБА_1 12.09.2019, що підтверджується розпискою наявною в матеріалах справи ( а.с.140 зв.).
Не погоджуючись з ухвалоюПридніпровського районного суду міста Черкаси від 02.08.2019 скаржник ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу в якій просила суд поновити строк на апеляційне оскарження даної ухвали, посилаючись на те, що ухвала суду отримана нею 12.09.2019, а тому вважає, що строк пропущено з поважних причин.
Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 23.09.2019 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 02.08.2019 у даній цивільній справі залишено без руху та надано скаржнику строк для звернення до апеляційного суду із клопотання про поновлення строків на апеляційне оскарження ухвали суду із наведенням поважності причин їх пропуску.
В обґрунтування ухвали вказано, що в матеріалах справи на а.с.148 наявне поштове повідомлення про вручення оскарженої ухвали 21.08.2019 представнику скаржника Олененку О.В. , що свідчить про пропуск без поважних причин скаржником ОСОБА_1 строків на апеляційне оскарження ухвали Придніпровського районного суду м. Черкаси від 02.08.2019 в цій справі, так як апеляційну скаргу подано до апеляційного суду 19.09.2019, а не протягом 15 днів з моменту отримання оскарженої ухвали як передбачено ч.1 ст.354 ЦПК України.
На виконання вимог даної ухвали, 03.10.2019 на адресу Черкаського апеляційного суду надійшло клопотання скаржника ОСОБА_1 в якому вона просить суд поновити їй строк на апеляційне оскарження ухвали Придніпровського районного суду м. Черкаси від 02.08.2019, в якому обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку вказує, що термін дії договору про надання правничої допомоги з АБ «Олександра Олененка» закінчено ще 31.03.2019 року, відповідно, на момент винесення рішення по справі та отримання копії судового рішення поштою адвокат Олененко О.В. не був її представником, тому не можна рахувати строк оскарження ухвали від дати отримання ним її копії.
Згідно ч. 1 статті 4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05 липня 2012 року №5076-VІ, адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.
Відповідно до статті 26 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: договір про надання правової допомоги; довіреність: ордер; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
У статті 27 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» зазначено, що договір про надання правової допомоги укладається в письмовій формі. До договору про надання правової допомоги застосовуються загальні вимоги договірного права. Договір про надання правової допомоги може укладатися на користь клієнта іншою особою, яка діє в його інтересах. Зміст договору про надання правової допомоги не може суперечити Конституції України та законам України, інтересам держави і суспільства, його моральним засадам, присязі адвоката України та правилам адвокатської етики.
З цими нормами кореспондуються вимоги статей 14, 15 Правил адвокатської етики.
Частиною 1 статті 58 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто ( само представництво) та ( або ) через представника.
Представниками у суді, згідно з статтею 60 Цивільного процесуального кодексу України, може бути адвокат або законний представник.
Відповідно до частини 4 статті 62 Цивільного процесуального кодексу України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
При цьому, як зазначено у частині 2 статті 49 Цивільного процесуального кодексу України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі відмовитися від позову ( всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов ( всі або частину позовних вимог ) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.
З огляду на це, при здійсненні представництва особи у суді, представник має мати належно посвідчені повноваження на здійснення такого представництва в суді.
Судом встановлено, що 14.01.2019 між Адвокатським бюро «Олександра Олененка» в особі керуючого бюро Олененко О.В. та ОСОБА_1 укладено договір про надання адвокатських послуг (а.с. 166-167). Відповідно до пункту 7.1 якого цей договір набирає чинності з моменту його підписання і діє до 31.03.2019.
Докази того, що даний договір було продовжено чи укладено інший між тими ж сторонами в матеріалах справи відсутні, сама заявниця ОСОБА_1 в вищевказаному клопотанні, адресованому апеляційному суду, зазначає, що договір з цим адвокатом ними не продовжувався та не переукладався, і на яких підставах він приймав участь в судових засіданнях від її імені та отримував судові рішення, їй не відомо. Даний факт підтвердив у судовому засіданні в суді апеляційної інстанції також і представник апелянта - ОСОБА_5 .
Отже, адвокат Олененко О.В. не мав правових підстав приймати участь у судових засіданнях у якості представника ОСОБА_1 та отримувати ухвалу суду, оскільки не був наділений такими повноваженнями.
Крім того, Велика Палата Верховного Суду в постанові від 05.06.2019 у справі №9901/847/18 зазначила, що звернення до суду з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема, адвоката, при реалізації права на справедливий суд ( стаття 131-2 Конституції України та статті 10 Закону України « Про судоустрій і статус суддів » ) передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи, із зазначенням назви судового органу, у якому надається правова допомога позивачу), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому особою, що реалізує право на справедливий суд. Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень на представництво, а також не позбавляти довірителя права знати про дії представника.
Так, стаття 42 Правил адвокатської етики, вказує на дотримання адвокатом принципу законності у відносинах з судом та іншими учасниками судового провадження. А саме, зазначено, що представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил.
Разом з тим, статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є, зокрема, порушення правил адвокатської етики; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Згідно зі ст. 66 Правил адвокатської етики за їх порушення до адвоката можуть бути застосовані заходи дисциплінарної відповідальності в порядку, передбаченому чинним законодавством про адвокатуру та адвокатську діяльність, а також рішеннями З`їзду, актами Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що адвокат Олененко О.В. у даній справі починаючи з 31.03.2019 представляв інтереси скаржника ОСОБА_1 будучи неналежним представником, оскільки строк дії договору про надання правової допомоги закінчився, чим свідомо порушив положення ст.14 Правил адвокатської етики.
За змістом статті 262 ЦПК України, суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.
Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.
Окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню.
З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.
Відповідно до ст. 385 ЦПК України суд апеляційної інстанції у випадках і в порядку, встановлених статтею 262 цього Кодексу, може постановити окрему ухвалу.
Проаналізувавши вищевикладені обставини справи та враховуючи вказані вимоги закону колегія суддів вважає, що у даній справі необхідно винести окрему ухвалу, якою довести до відома кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області про факт порушення адвокатом Олененком О.В. норм чинного законодавства України, свідоцтво № 329, видане 30.03.2009 Черкаською обласною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури, та направити дану ухвалу Черкаській обласній кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури для вирішення питання про притягнення його до дисциплінарної відповідальності.
Керуючись ст. ст. 44, 262, 385 ЦПК України, статтями 20, 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», апеляційний суд, -
постановити окрему ухвалу, якою довести до відома кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області факт порушення норм чинного законодавства адвокатом Олененком Олександром Володимировичем, свідоцтво № 329, видане 30.03.2009 Черкаською обласною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури.
Направити ухвалу Черкаській обласній кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури для вирішення питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвокатом Олененка Олександра Володимировича .
Про результати розгляду цієї окремої ухвали належить повідомити Черкаський апеляційний суд протягом місяця з дня її надходження.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена особами, яких вона стосується, до Верховного Суду протягом тридцяти днів в порядку та за умов встановлених законом.

Суддя-доповідач

Судді