ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 527/576/17-ц Номер провадження 22-з/814/2/19 Доповідач ап. інст. Лобов О. А.
У Х В А Л А

10 липня 2019 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючий суддя Лобов О.А.,

судді: Кузнєцова О.Ю., Триголов В.М.,

за участю секретаря судового засідання Ачкасової О.Н.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м.Полтаві заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду Полтавської області від 24 липня 2017 року в справі за позовом Глобинського районного центру зайнятості до ОСОБА_2 про стягнення допомоги по безробіттю.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, апеляційний суд

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Апеляційного суду Полтавської області перебувала цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Глобинського районного суду Полтавської області від 16 травня 2017 року в справі за позовом Глобинського районного центру зайнятості до ОСОБА_2 про стягнення допомоги по безробіттю.

Ухвалою Апеляційного суду Полтавської області від 24 липня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 відхилено, а рішення Глобинського районного суду Полтавської області від 16 травня 2017 року залишено без змін.

ОСОБА_1 , представник ОСОБА_2 , 10 серпня 2017 року звернувся до Полтавського апеляційного суду із заявою, у якій просив виправити описки, арифметичні та інші помилки, допущені апеляційним судом у тексті ухвали апеляційного суду.

Так, заявник вказував на те, що у вступній частині ухвали неправильно зазначено його прізвище як представника відповідача, що позбавляє його можливості підтвердити факт участі в судовому засіданні, та у дев`ятому абзаці третього аркушу ухвали - помилково вказано, що апеляційна скарга подана позивачем.

Вмотивовуючи підстави наявності арифметичної помилки, ОСОБА_1 вказував на те, що суд в описовій частині неправильно зазначив, що рішенням суду першої інстанції стягнуто з відповідача 1 000 гривень судового збору.

Також, заявник вказував на неправильне змістовне застосування слів та лексичні помилки, зокрема: вживання прийменників «з, із» та прийменникової сполуки «до»; вживання словосполучення «виконання тимчасових робіт» та «виконання робіт тимчасового характеру»; вживання слів «вірно» та «правильно».

Вирішуючи питання обґрунтованості поданої заяви та наявності підстав для її задоволення, апеляційний суд виходить з такого.

Відповідно до ч.1 ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно ч.2 ст.269 ЦПК України за ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Це помилки зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів тощо.

Арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку з використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлена в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

З матеріалів справи вбачається, що у судовому процесі в якості представника відповідача ОСОБА_2 брав участь ОСОБА_1 (а.с. 98).

Однак, в ухвалі Апеляційного суду Полтавської області від 24 липня 2017 року помилково вказано прізвище представника відповідача - « ОСОБА_2 ».

Також, при складенні повного тексту ухвали апеляційний суд помилково у передостанньому абзаці мотивувальної частини рішення вказав, що наведені в апеляційній скарзі доводи, є доводами позивача.

Допущені судом описки мають істотний характер і можуть вплинути на правильність сприйняття змісту судового рішення, внаслідок чого підлягають виправленню.

Доводи заявника ОСОБА_1 , які стосуються арифметичної помилки в ухвалі суду не знаходять свого підтвердження, оскільки сума «1 000 гривень» судового збору в другому абзаці описової частини не пов`язана з підрахунком апеляційним судом сум судових витрат. Невідповідний розмір суми судового збору сумі, про стягнення якої з відповідача дійшов висновку суд першої інстанції, виник внаслідок неправильного написання цифр.

З цих підстав помилковий запис «1 000 гривень судового збору» замість «1 600 гривень» необхідно вважати опискою, яка також підлягає виправленню.

В іншій частині доводи заявника, які стосуються правил правопису, граматики та використання лексичних засобів, не вказують на наявність помилок, які б призводили до неправильного сприйняття змісту рішення суду, і, як наслідок, не підлягають до задоволення.

З урахуванням викладеного, апеляційний суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення заяви ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 269, 381, 384 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду Полтавської області від 24 липня 2017 року задовольнити частково.

Виправити описки, допущені в ухвалі Апеляційного суду Полтавської області від 24 липня 2017 року, змінивши:

-у вступній частині ухвали прізвище представника відповідача з помилково вказаного « ОСОБА_2 » на «ОСОБА_2»;

-в другому абзаці описової частини ухвали замість помилково вказаної суми «1000 грн. судового збору» правильним вважати - «1600 грн. судового збору»;

-у дев`ятому абзаці третьої сторінки тексту ухвали апеляційного суду слова «…незгоди позивача з висновками суду першої інстанції…» замінити на «…незгоди відповідача з висновками суду першої інстанції…».

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня її проголошення (у разі оголошення вступної та резолютивної частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, моменту складення повного тексту судового рішення).

Головуючий суддя О.А. Лобов

Судді: О.Ю. Кузнєцова

В.М. Триголов