РІШЕННЯ

іменем України

06 червня 2019 року Справа № 655/19/19

Горностаївський районний суд Херсонської області

в складі: судді Посунько Г.А.

секретаря Бортнюк Л.М.

з участю позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому засіданні в залі суду смт.Горностаївка Херсонської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Любимівської селищної ради Каховського району Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 в обґрунтування свого позову посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 , після смерті якої залишилось спадкове майно - земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 6,10 гектарів, розташована на території Каїрської сільської ради Горностаївського району Херсонської області (правонаступником якої є Любимівська селищна рада Каховського району Херсонської області). Відносно вказаної земельної ділянки ОСОБА_3 ніяких розпоряджень на випадок своєї смерті не залишила, хоча усно обіцяла залишити її в спадщину позивачеві ОСОБА_1 . В межах шестимісячного строку після смерті ОСОБА_3 позивач через свою юридичну необізнаність не подала заяви про прийняття спадщини, так як помилково вважала, що земельна ділянка належить їй як спадкоємцю. За таких обставин позивач ОСОБА_1 вважає, що процесуальний строк вона пропустила з поважної причини, тому просить суд визначити їй додатковий трьохмісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3

Ухвалою суду від 10 січня 2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, учасникам справи встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечень та пояснень.

25 лютого 2019 року від відповідача Любимівської селищної ради Каховського району Херсонської області надійшов відзив на позовну заяву, яким селищна рада заперечила проти позову. Свої заперечення відповідач обґрунтовує тим, що юридична необізнаність (в розумінні ч.3 ст.1272 ЦК України) не є поважною причиною пропуску позивачем ОСОБА_1 строку прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3

11 березня 2019 року від відповідача ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну заяву, яким він заперечив проти позову. Свої заперечення відповідач обґрунтовує тим, що юридична необізнаність не є поважною причиною пропуску позивачем ОСОБА_1 строку прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 На підставі викладеного відповідач просить відмовити в задоволенні позову.

18 квітня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримала позов та пояснила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 , після смерті якої залишилось спадкове майно - земельна ділянка площею 6,10 гектарів, розташована на території Каїрської сільської ради Горностаївського району Херсонської області. За життя ОСОБА_3 обіцяла залишити вказану земельну ділянку їй, але заповіту про це не склала. Після смерті ОСОБА_3 залишилось два спадкоємці першої черги права на спадкування за законом: дочка - вона та син - відповідач ОСОБА_2 , який на час смерті матері проживав з нею та з того часу постійно користується земельною ділянкою, яка належала померлій. В межах шестимісячного строку після смерті ОСОБА_3 вона через свою юридичну необізнаність не подала заяви про прийняття спадщини, так як помилково вважала, що земельна ділянка належить їй як спадкоємцю. Лише влітку 2017 року після того, як вона почала оформляти спадщину після смерті свого чоловіка ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , вона дізналась про те, що треба було подати заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 Відповідну заяву вона подала до Горностаївської державної нотаріальної контори 19 грудня 2018 року, де їй пояснили, що вона пропустила строк прийняття спадщини. На підставі викладеного вважає, що процесуальний строк вона пропустила з поважної причини, тому просить суд визначити їй додатковий трьохмісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 заперечив проти позову та пояснив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 , після смерті якої залишилось спадкове майно - земельна ділянка площею 6,10 гектарів, розташована на території Каїрської сільської ради Горностаївського району Херсонської області. За свого життя ОСОБА_3 обіцяла залишити вказану земельну ділянку йому, але заповіту про це не склала. Після смерті ОСОБА_3 залишилось два спадкоємці першої черги права на спадкування за законом: син - він та дочка - позивач ОСОБА_1 На час смерті матері він був зареєстрований та фактично проживав з нею. З 2004 року він постійно користується земельною ділянкою, яка належала померлій. Стверджує, що позивачеві було достовірно відомо про необхідність подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 Просить відмовити в задоволенні позову через необґрунтованість.

В судове засідання представник відповідача Любимівської селищної ради Каховського району Херсонської області не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином - своєю заявою до суду відповідач просить розглядати справу за відсутності їхнього представника, проти позову заперечує з мотивів, викладених ним у відзиві на позовну заяву. Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності представника відповідача Любимівської селищної ради Каховського району Херсонської області, на підставі наявних у справі доказів.

Суд, дослідивши матеріали справи та заслухавши пояснення сторін, встановив наступні обставини та визначив відповідно до них правовідносини.

Матір сторін ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишила після своєї смерті спадкове майно - земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 6,10 гектарів, розташовану на території Каїрської сільської ради Горностаївського району Херсонської області (правонаступником якої є Любимівська селищна рада Каховського району Херсонської області).

Відносно вказаної земельної ділянки ОСОБА_3 ніяких розпоряджень на випадок своєї смерті не залишила.

Згідно ч.1 ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ч.1 ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.1, ч.2 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30 травня 2008 року № 7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З вищезазначених норм права вбачається, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови, тощо.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 пояснила, що вона пропустила строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , через юридичну необізнаність.

Про наявність інших причин пропуску процесуального строку позивач не заявляла.

Крім того, з пояснень позивача ОСОБА_1 вбачається, що про необхідність подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини вона дізналась влітку 2017 року, відповідну заяву подала до Горностаївської державної нотаріальної контори 19 грудня 2018 року, звернулась до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини 10 січня 2019 року. Отже, позивач ОСОБА_1 , достовірно знаючи з літа 2017 року про те, що вона не подала заяву нотаріусу про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 та пропустила цей процесуальний строк, лише через півтора роки звернулась до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

За таких обставин суд приходить до висновку, що поважних причин, які б об`єктивно перешкоджали позивачеві ОСОБА_1 . подати заяву нотаріусу про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , не встановлено.

Виходячи з обставин справи та наданих сторонами доказів, суд вважає, що наявність правових підстав для визначення позивачеві ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 позивач не довела, чим не виконала вимоги ст.ст.12, 81 ЦПК України, відповідно до яких кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень.

На підставі викладеного суд вважає, що позов задоволенню не підлягає через необґрунтованість.

Керуючись ст.ст.1216 - 1218, 1220 - 1223, 1225, 1258, 1261 - 1265, 1268 - 1270, 1272 ЦК України, ст.ст.4 - 13, 81, 259, 263 - 265, 268 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Любимівської селищної ради Каховського району Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене (з врахуванням положень п.п.15.5 п.15 розділу ХІІІ "Перехідні положення" Цивільного процесуального кодексу України - до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи) до Херсонського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Горностаївський районний суд Херсонської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 14 червня 2019 року.

Суддя Посунько Г.А.