Номер провадження: 22-ц/813/5127/19
Номер справи місцевого суду: 520/3392/19
Головуючий у першій інстанції Огренич І. В.
Доповідач Цюра Т. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

05.07.2019 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі судді Цюри Т.В., розглянувши клопотання Міжнародного наукового товариства в інтересах депортованого з Криму України аспіранта ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 18 березня 2019 року про відмову у відкритті провадження по цивільній справі за заявою Міжнародного наукового товариства (ідентифікаційний номер 41895161) в інтересах депортованого з Криму України аспіранта ОСОБА_1 про встановлення факту, який має юридичне значення, заінтересована особа: Центральне об`єднане управління Пенсійного фонду України в місті Одеса, -

встановив:

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 18 березня 2019 року у відкритті провадження за заявою Міжнародного наукового товариства (ідентифікаційний номер 41895161), в інтересах депортованого з Криму України, аспіранта ОСОБА_1 про встановлення факту, який має юридичне значення, заінтересована особа: Центральне об`єднане управління Пенсійного фонду України в місті Одеса - відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 18 березня 2019 року Міжнародне наукове товариство в інтересах депортованого з Криму України аспіранта ОСОБА_1 подало до суду апеляційну скаргу та клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтовано тим, що в інтересах ОСОБА_1 звернулась неприбуткова організація та сам ОСОБА_1 звернувся до суду з приводу пенсійного забезпечення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що клопотання Міжнародного наукового товариства в інтересах депортованого з Криму України аспіранта ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору слід задовольнити, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається з матеріалів справи заява про встановлення факту, який має юридичне значення та апеляційна скарга підписані як представником Міжнародного наукового товариства в інтересах депортованого з Криму України аспіранта ОСОБА_1 , так і самим ОСОБА_1 .

В клопотанні про звільнення від сплати судового збору Міжнародне наукове товариство в інтересах депортованого з Криму України аспіранта ОСОБА_1 посилається на те, що Міжнародне наукове товариство від сплати судового збору звільнено, оскільки апеляційна скарга подана неприбутковою організацією, яка діє в інтересах депортованого аспіранта ОСОБА_1 , однак суд вважає, що зазначена обставина не являється підставою для звільнення від сплати судового збору, з огляду на наступне.

Відповідно до постанови Верховного суду України від 14 лютого 2019 року по справі № 804/6858/16 в разі звернення до суду громадської організації в інтересах інших осіб, така громадська організація є в розумінні Закону України «Про судовий збір» платником судового збору, тобто наявність чи відсутність підстав для сплати судового збору пов`язана не зі статусом громадської організації, яка діє в інтересах певної особи, а безпосередньо з цією особою - позивачем.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 07.11.2018 у справі №804/6859/16.

При цьому, в клопотанні про звільнення від сплати судового збору міститься посилання на те, що ОСОБА_1 відноситься до категорії внутрішньо переміщених осіб, про що на виконання ухвали Одеського апеляційного суду від 15.04.2019 року була надана довідка від 28 березня 2017 року № про взяття на облік ОСОБА_1 , як внутрішньо переміщеної особи.

Тому, ОСОБА_1 має статус внутрішньо переміщеної особи, є особою пенсійного віку, вимоги заявлені саме з приводу пенсійного забезпечення, тому вказане свідчить про скрутний майновий стан апелянта.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч.1,ч.3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав,зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Отже, з метою забезпечення доступу до суду апеляційної інстанції, суд вважає за можливе задовольнити клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору.

На підставі наведеного, керуючись ст. 136 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір»,-

ухвалив:

Клопотання Міжнародного наукового товариства в інтересах депортованого з Криму України аспіранта ОСОБА_1 задовольнити.

Звільнити скаржника від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 18 березня 2019 року про відмову у відкритті провадження по цивільній справі за заявою Міжнародного наукового товариства (ідентифікаційний номер 41895161), в інтересах депортованого з Криму України аспіранта ОСОБА_1 про встановлення факту, який має юридичне значення, заінтересована особа: Центральне об`єднане управління Пенсійного фонду України в місті Одеса.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду Т.В. Цюра