№ 308/6828/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

29.10.2019 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Бедьо В.І., при секретарі судового засідання Пазяк С.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах якого діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа без самостійних вимог - Відділ реєстрації місця проживання Ужгородського міськвиконкому, про визнання осіб такими, що втратили про користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із вищезазначеною позовною заявою та просить суд визнати ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , такими, що втратили право користування квартирою за адресою АДРЕСА_1 та зняти їх з реєстрації.

Свої позовні вимоги позивач обгрунтовує тим, що він, починаючи з 2018 року є власником кв. АДРЕСА_2 , що стверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно довідки №3115/18-21 від 30.05.2019р. відділу реєстрації місця проживання виконавчого комітету Ужгородської міської ради у належній йому квартирі за даною адресою зареєстровані ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , які не є членами його сім`ї, не є ані близькими, ані далекими родичами, а є сторонніми особами як для позивача, так і для членів його сім`ї.

Як зазначає позивач, знаходження відповідачів у реєстрі територіальної громади зменшує обсяг його повноважень власника, які передбачені ст. 41 Конституції України.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.07.2019 року відкрито спрощене провадження у даній цивільній справі без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та копіями доданих до неї матеріалів надіслано учасникам справи.

Відповідачами не подано відзив на позовну заяву протягом строку, встановленого суддею відповідно до ч. 1 ст. 278 ЦПК України.

Клопотань від сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін у відповідності до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України до суду не надійшло.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3, 8 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними у ній матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що право власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

В даному будинку також значаться зареєстрованими ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що підтверджується довідкою відділу реєстрації місця проживання виконавчого комітету Ужгородської міської ради № 3115/18-21 від 30.05.2019 року, які не є членами сім`ї позивачі та не є його родичами.

Згідно змісту ст. 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Статтею 319 Цивільного кодексу України визначено,що саме власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений або обмежений в здійсненні права власності (ч. 2 ст. 321 Цивільного кодексу України).

За положеннями ст. 39 1ЦК України власник майна має право вимагати усунення будь-яких порушень його прав та вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Правова позиція Верховного суду України, що закріплена в постанові від 16 листопада 2016 року в справі № 6-709цс16 вказує на те, що власник житла має право усунути перешкоди в користуванні цим житлом зареєстрованою особою шляхом подання позову про визнання цієї особи такою, що втратила право на користування житлом та зняття з реєстрації.

Верховний суд України у зазначеній постанові роз`яснює, що зазначена норма матеріального права (ст. 391 ЦК України) визначає право власника, у тому числі житлового приміщення або будинку, вимагати будь яких усунень свого порушеного права від будь яких осіб будь яким шляхом, який власник вважає прийнятним. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю. При цьому не має значення ким саме спричинено порушене право та з яких підстав.

Відповідно до ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

У постанові Верховного Суду України від 05 листопада 2014 року у справі № 6-158цс14 зроблено висновок, що право членів сім`ї власника будинку користуватись цим жилим приміщенням може виникнути та існувати лише за наявності права власності на будинок в особи, членами сім`ї якого вони є; із припиненням права власності особи втрачається й право користування жилим приміщенням у членів його сім`ї.

Оскільки відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не надали суду доказів щодо своїх правових підстав користування спірним житлом, суду не надано відомостей, які б спростовували твердження позивача, право власності позивача підлягає захисту шляхом визнання відповідачів такими, що втратили право користування житловим приміщенням а саме квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», громадяни України, іноземці та особи без громадянства реєструють своє місце проживання. В статті 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» встановлено, що реєстрація це внесення відомостей до паспортного документа про місце проживання або місце перебування із зазначенням адреси житла особи та внесенням цих даних до реєстраційного обліку відповідного органу. Згідно зі ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі: заяви особи або її представника, що подається до органу реєстрації; судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою; свідоцтва про смерть; паспорта або паспортного документа, що надійшов з органу державної реєстрації актів цивільного стану, або документа про смерть, виданого компетентним органом іноземної держави, легалізованого в установленому порядку; інших документів, які свідчать про припинення: підстав для перебування на території України іноземців та осіб без громадянства; підстав для проживання або перебування особи у спеціалізованій соціальній установі, закладі соціального обслуговування та соціального захисту; підстав на право користування житловим приміщенням.

Таким чином, рішення суду про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, після набуття ним законної сили, є підставою для скасування реєстрації відповідача за вищевказаною адресою.

Відповідно до положень ст.ст. 317, 319, 321, 391 ЦК України, якими передбачено зміст, порядок, захист здійснення права власності та його непорушність, враховуючи вищезназначені обставини, можна погодитись з доводами позивача, що реєстрація відповідачів в помешканні за вищевказаною адресою фактично перешкоджає в реалізації його прав власника спірного жилого приміщення, які підлягають відновленню, зокрема, і шляхом усунення перешкод у користуванні житловим будинком, визнавши відповідачів такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

В свою чергу, рішення суду про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, після набуття ним законної сили, є підставою для скасування реєстрації відповідачів за вищевказаною адресою у зв`язку з чим вимога позивача про зняття відповідачів з реєстраційного обліку, є такою, що заявлена передчасно, оскільки судове рішення, яке є підставою для зняття з реєстрації ще не пред`являлося до виконання, відтак відсутнє порушене право позивача.

Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача, у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. 41 Конституції України, ст.ст. 16, 29, 316, 317, 319, 391 ЦК України, ст. 3, 6, 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», ст.ст. 12, 76, 223, 258, 259, 260, 280-282 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах якого діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа без самостійних вимог - Відділ реєстрації місця проживання Ужгородського міськвиконкому про визнання осіб такими, що втратили про користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку - задовольнити частково.

Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровану за адресою АДРЕСА_1 , такою, що втратила право користування жилим приміщенням, а саме квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстровану за адресою АДРЕСА_1 , такою, що втратила право користування жилим приміщенням, а саме квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 .

В задоволенні позовних вимог про примусове зняття ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з реєстраційного обліку в квартирі за адресою АДРЕСА_1 - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою АДРЕСА_1 , на користь позивача ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер платника податків - НОМЕР_1 , витрати зі сплати судового збору у розмірі 768,40 гривень.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованої за адресою АДРЕСА_1 , на користь позивача ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер платника податків - НОМЕР_1 , витрати зі сплати судового збору у розмірі 768,40 гривень.

Решту витрат зі сплати судового збору покласти на позивача.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя В.І. Бедьо