Справа № 627/406/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2019 року смт. Краснокутськ

Краснокутський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - Вовк Л.В.

з участю секретаря - Казакової О.С.,

позивачів - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

представника відповідача - Саміло В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Краснокутськ Харківської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Краснокутської селищної ради Краснокутського району Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа: Краснокутська державна нотаріальна контора Харківської області, -

у с т а н о в и в :

В квітні 2019 р. ОСОБА_2 та ОСОБА_1 звернулися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті їх двоюрідної тітки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свій позов обгрунтували тим , що вони з поважних причин пропустили строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки не знали про смерть тітки . Після смерті своїх рідних позивачі приїжджали до смт.Краснокутська переважно раз на рік , щоб прибратися на могилах своїх близьких родичів та щоб провідати свою тіку ОСОБА_3 та декілька раз їй телефонували .В травні 2018 р. вони приїхали на цвинтар в смт.Краснокутськ та побачили могилу , де була похована тітка. У Краснокутській селищній раді дізналися , що тітка померла та похована за кошти громади. Після смерті тітки відкрилася спадщина , яка складається з квартири по АДРЕСА_1 , яку позивачі мають намір успадкувати , оскільки у тітки більше родичів не має. Позивач ОСОБА_2 звернувся до Краснокутської державної нотаріальної контори Харківської області з заявою про прийнятття спадщини , але нотаріус йому відмовив , оскільки він пропустив строк звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини . На думку позивачів строк пропущений з поважних причин , оскільки позивачі не знали про смерть тітки , тому вчасно подати заяву про прийняття спадщини не могли .Прохали відновити їм строк для прийняття спадщини та визначити строк на прийняття спадщини тривалістю в два місяці.

У судовому засіданні позивачі позов підтримали , просять задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову не заперечував , просив ухвалити рішення на розсуд суду.

Представник третьої соби до суду не з`явився , подав заяву заслухати справу у відсутність представника та ухвалити рішення на розсуд суду.

Суд, заслухавши пояснення сторін , дослідивши докази по справі , дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 р. в смт.Краснокутськ Краснокутського району Харківської області померла ОСОБА_3 , яка на день своєї смерті була зареєстрована та проживала по АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Краснокутським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Харківській області від 26.07.2017 р.

Як свідчить довідка Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг ) Краснокутської районної ради від 20.06.2019 р., ОСОБА_3 , 1928 року народження , проживала за вище вказаною адресою сама , дітей не мала , перебувала на обслуговуванні у відділенні соціальної допомоги вдома з 15.10.1998 року по 25.07.2017 р. . В зв`язку зі смертю , підопічна знята з обслуговування , згідно наказу №99 від 26.07.2017 р. Поховання померлої було проведено соціальним робітником відділення соціальної допомоги вдома за останні пенсії підопічної .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належне померлій майно, яке складається з квартири площею 57,5 кв.м по АДРЕСА_1 , що підтверджує свідоцтво про право власності на житло видане Краснокутським БТІ.

Вказана квартира у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно станом на 10.04 2019 року не зареєстрована.

Згідно метричних записів про народження , актових записів про реєстрацію шлюбу, свідоцтва про народження ,свідоцтва про укладення шлюбу ,довідки відділу РАЦСу Краснокутського РУЮ Харківської області підтверджується ,що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є родичами померлої ОСОБА_3

Позивач ОСОБА_2 звернувся до Краснокутської державної нотаріальної контори Харківської області з приводу оформлення спадкових прав, але постановою нотаріуса від 30.06. 2018 р., у видачі свідоцтва про право на спадщину йому відмовлено , так як він пропустив строк для прийняття спадщини після померлої та відсутністю факту родинних відносин.

Крім того, як вбачається з вказаної постанови нотаріуса , після смерті ОСОБА_3 спадкова справа не заведена.

Позивач ОСОБА_1 до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини не звертався , матеріали справи доказів звернення його до нотаріуса не містять.

Правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (ст. 15 ЦК України). Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Статтею 1216 ЦК України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Згідно статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За приписами статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву по прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При розгляді цих справ судам слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд повинен дослідити поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на чинення цих дій.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 17.10. 2018 року у справі № 681/203/17-ц.

Відповідно до статті 81 ЦПК кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Звертаючись до суду з позовом, позивачі не надали належних та допустимих доказів того, що з 25 липня 2017 р. по червень 2018 р. їм не було відомо про смерть їх двоюрідної тітки , а також доказів того, що існували причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємців на вчинення цих дій у встановлений законом строк, у зв`язку із чим позивачі не виконали свій процесуальний обов`язок із доведення тих обставин, на які посилалися як на підставу своїх вимог .

Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви , не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

Згідно правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду України у справі 6-1215цс16 від 14 .09. 2016 року, якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, зокрема, через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Також, позивачем ОСОБА_1 не надано жодного доказу того, що позивач звертався будь-яким чином до нотаріуса з приводу оформлення спадщини після смерті тітки.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що пред`явлені позивачами вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задоволенню не підлягають, в зв`язку з недоведеністю позивачами своїх позовних вимог.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1268-1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 7, 10, 76, 81, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

У позові ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Краснокутської селищної ради Краснокутського району Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа: Краснокутська державна нотаріальна контора Харківської області - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його оголошення та в порядку ст. 354 ЦПК України.

Повний текст рішення виготовлений 27.06.2019 року.

Суддя Вовк Л. В.