Провадження № 2-з/522/675/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2019 року Приморський районний суд м. Одеси у складі

головуючого - судді Шенцевої О.П.,

при секретарі Лукашкіні О.В.,

розглянувши в судовому засіданні заяву представника Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк»про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за скаргою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайович, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа за скаргою ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Д.М.

Представник скаржника звернувся до суду із клопотанням, в якому просив суд зупинити стягнення на підставі виконавчого листа №2-11849/10, виданого Приморським районним судом м. Одеси та заборонити приватному виконавцю виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитру Миколайовичу стягувати грошові кошти у виконавчому провадженню №59428988 за виконавчим листом №2-11849/10, виданого Приморським районним судом м. Одеси з банківських рахунків, які належать боржнику.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 10 липня 2019 рокуклопотання було задоволено та заборонено приватному виконавцю виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитру Миколайовичу списувати грошові кошти в рамках виконавчого провадження №59428988 за виконавчим листом №2-11849/10, виданого Приморським районним судом м. Одеси з банківських рахунків, які належать ОСОБА_1 .

Представник ПАТ «ОТП Банк» звернувся до суду зі заявою про скасування заходів забезпечення позову.

В судовому засіданні представники ПАТ «ОТП Банк» та ОСОБА_1 просили провести судове засідання згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, вивчивши матеріали справи, заяву про скасування заходів забезпечення позову, вважає, що у її задоволенні слід відмовити на підставі нижченаведеного.

При задоволенні клопотання заявника, суд виходив з того, що заявлений заявником вид заходів забезпечення позову передбачений нормами чинного законодавства та є доцільним в рамках даної справи та співмірним із заявленими вимогами.

При задоволенні заяви про забезпечення позову, суд виходив з практики Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі "Шмалько проти України" право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на до доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року № ETS N 005 (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"). У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі"Пантелеєнко проти України"зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі"Дорани проти Ірландії"Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи"Каіч та інші проти Хорватії"(рішення від 17липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно,якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту,але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

На підставі наведеного, Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

Таким чином,суд дослідивши та перевіривши зміст заявлених вимог, процесуальні підстави для вжиття заходів забезпечення позову, а саме, наявність спору, дотримання вимог співмірності, вважає, що подальше існування заборони є доцільним, а підстави для скасування відсутні.

Відповідно до ч.1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 158 ЦПК України, за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановлюється ухвала.

На підставі викладеного, керуючись ст. 158 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк»про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за скаргою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайович - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя