Справа № 713/1182/19
Провадження №2/713/491/19
УХВАЛА

іменем України

09.07.2019 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суду Чернівецької області Кибич І.А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , інтереси якої за довіреністю представляє ОСОБА_2 Анатолій Анатолійович до Банилівської сільської ради, Вижницького району Чернівецької області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , де третьою особою на стороні відповідача є Головне управління Держгеокадастру у Чернівецькій області, про визнання в порядку спадкування за законом права на завершення приватизації,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 , інтереси якої за довіреністю представляє ОСОБА_5 звернулась в суд із позовною заявою про визнання в порядку спадкування за законом права на завершення приватизації до відповідача Банилівської сільської ради, Вижницького району Чернівецької області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , де третьою особою на стороні відповідача є Головне управління Держгеокадастру у Чернівецькій області.

Посилалась на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її брат ОСОБА_6 . Після його смерті залишилось спадкове майно, що складається із права на земельну ділянку, площею 0,2500 га, що розташована в с АДРЕСА_1 Банилів АДРЕСА_2 Вижницького району Чернівецької області та земельну ділянку, площею 0,1473 га, що розташована в АДРЕСА_3 та на завершення приватизації і одержання свідоцтв на земельні ділянки. Вона є спадкоємцем за законом, однак не можуть оформити право власності на спадкове майно, в зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів.

Вказаний позов підлягає поверненню зі всіма доданими документами з наступних підстав.

Відповідно до ч.6 ст.19 ЦПК України, малозначними є справи: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч.3 ст.274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження

Враховуючи положення ст.ст.19, 274 ЦПК України суддя вважає, що справа не відноситься до малозначних справ, так-як предметом вказаного позову являється визнання права власності на житловий будинок та земельну ділянку в порядку спадкування, що є підставою для дослідження та вивчення значного обсягу доказів, тому вказана цивільна справа повинна бути розглянута за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до ч.2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до частини першої статті 58 ЦПК України,сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно ч. 1ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно ч. 1ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, складати заяви, скарги, клопотання, інші правові документи та подавати їх у встановленому законом порядку.

Повноваження адвоката як представника підтверджується довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (ч. 4 ст. 62ЦПК України).

Згідно із ч.1 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відповідно до п.п.11 п. 161 Розділу XV Перехідних положень Конституції України з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Отже, з 01 січня 2019 року представництво інтересів в судах як фізичних, так і юридичних осіб може здійснюватися лише із застосуванням вимог про статус адвоката.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що,по-перше, повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені оригіналом ордеру, виданого на ведення справи в суді або довіреністю ; по-друге, ордер на відміну від довіреності не вказує обсяг повноважень, наданих адвокату.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 18.10.2018 року у справі № 811/1507/18.

Подана до суду позовна заява підписана представником позивачки ОСОБА_5 , на підтвердження повноважень якого до позовної заяви додано довіреність від 02.05.2019 року, однак в зв`язку з тим, що справа не являється малозначною, розглядається за правилами загального позовного провадження, а тому представником у ній може бути лише адвокат.

Слід також зазначити, що повноваження адвоката, повинно підтверджуватись, окрім довіреності позивача, яка містить домовленість стосовно об`єму наданих представнику повноважень, також і належним чином засвідченою копією свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю задля підтвердження представництва інтересів позивача саме адвокатом.

Згідно ст.274 ч.4 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Таким чином, в матеріалах справи відсутні документи на підтвердження представництва позивачки саме адвокатом, що є вимогою п. 11 Перехідних положень до Конституції України.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За таких обставин вважаю, що позовну заяву необхідно повернути позивачці.

У частині 7 ст.185 ЦПК України закріплено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.19, 175, 177, 185, 274, 353, 354 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , інтереси якої за довіреністю представляє ОСОБА_2 Анатолій Анатолійович до Банилівської сільської ради, Вижницького району Чернівецької області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , де третьою особою на стороні відповідача є Головне управління Держгеокадастру у Чернівецькій області, про визнання в порядку спадкування за законом права на завершення приватизації - повернути позивачці ОСОБА_1 .

Роз`яснити позивачці, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Апеляційна скарга подається до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд Чернівецької області.

Суддя: І. А. Кибич