Ухвала

20 червня 2019 року

м. Київ

справа № 363/3982/16-ц

провадження № 61-8071ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Штелик С. П., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 квітня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 березня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , Управління Держгеокадастру Вишгородського району Київської області, Відділу Державної реєстрації Управління економіки Вишгородської районної державної адміністрації Київської області, третя особа: приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Єременко Тетяна Миколаївна про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зобов`язання вчинити дії, визнання права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

До Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 квітня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 березня 2019 року.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки вона подана з пропуском строку на касаційне оскарження. Питання про поновлення процесуального строку заявником не порушується.

Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Отже, заявнику слід звернутись до суду касаційної інстанції із клопотанням (заявою) про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, навести підстави для поновлення такого строку та надати докази для їх підтвердження.

Крім того, у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України заявником не сплачено судовий збір.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Ураховуючи характер спору розмір судового збору становить за п`ять вимог немайнового характеру - 6 400 грн (640*5*200%).

Крім того, аналіз скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціни позову щодо вимоги майнового характеру (визнання права власності на земельну ділянку, витребування земельної ділянки), а тому неможливо встановити розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру.

Як наслідок заявнику необхідно самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги, підтвердивши його розмір належними доказами (зокрема, позовна заява з визначеною ціною позову станом на день його подання, експертний висновок) та сплатити його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви (визнання права власності на земельну ділянку, витребування земельної ділянки) з урахуванням вартості спірного майна.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 квітня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 березня 2019 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 17 липня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. П. Штелик