РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2019 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Трофимчук К.О.

розглянувши за правилами спрощеного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,

в с т а н о в и в:

07 червня 2019 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.

Свої вимоги мотивує тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 20 травня 2019 року.

Відповідно до витягів з Реєстру територіальної громади м. Києві від 20 травня 2019 року та від 04 червня 2019 року у зазначеній квартирі зареєстрована одна особа - ОСОБА_2 .

Згідно з п. 14 договору купівлі-продажу квартири продавець зобов`язується забезпечити зняття з реєстраційного обліку зареєстрованої ОСОБА_2 до 01 червня 2019 року.

Станом на день звернення до суду з позовом відповідач з реєстраційного обліку у цій квартирі не знята. ОСОБА_2 не є членом її сім`ї.

Просить суд визнати відповідача такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 13 червня 2019 року відкрито спрощене позовне провадження у справі.

ОСОБА_2 відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не подала.

З письмових пояснень представника третьої особи вбачається, що у випадку задоволення вимог про визнання особи такою, що втратила право користування житлом, окремого застереження щодо зняття з реєстрації місця проживання не потребується. Просить ухвалити рішення відповідно до вимог закону та розглядати справу у відсутність представника третьої особи (а.с. 21-22).

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 20 травня 2019 року (а.с. 11). Зазначене також підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 12).

Зазначена квартира до цього належала на праві власності ОСОБА_3 .

Відповідно до Витягу з Реєстру територіальної громади м. Києві від 20 травня 2019 року у квартирі АДРЕСА_1 зареєстрована відповідач ОСОБА_2 з 06 березня 1990 року (а.с. 5).

Позивач посилається на те, що пунктом 14 договору купівлі-продажу квартири передбачено, що продавець зобов`язується забезпечити зняття з реєстраційного обліку зареєстрованої ОСОБА_2 до 01 червня 2019 року.

Станом на день звернення до суду з позовом відповідач з реєстраційного обліку у цій квартирі не знята. ОСОБА_2 не є членом сім`ї позивача, яка є новим власником спірної квартири.

Відповідно до ч. 4 ст. 334 ЦК України встановлено права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.

На підтвердження свого права власності на спірну квартиру, позивач надала суду витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 12).

Згідно з ч. 1 ст. 383 ЦК України власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.

Статтею 391 ЦК України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

У ч. 1 ст. 321 ЦК України зазначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Наведе свідчить про те, що позивач, як власник житла, має право на реалізацію свого права власності, оскільки колишній власник житла в силу закону втратив право користування житлом.

Відповідно до положень ст. 156 ЖК України члени сім`ї власника квартири, які проживають разом з ним у квартирі, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником квартири.

ОСОБА_2 втратила право користування жилим приміщенням.

Право користування спірною квартирою у відповідача ОСОБА_2 є похідним від прав колишнього власника житла ОСОБА_3 .

За таких обставин, відповідач ОСОБА_2 підлягає визнанню такою, що втратила право користування жилим приміщенням.

З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 321, 334, 383, 391 ЦК України, статтями 109, 156 ЖК України, статтями 3, 4, 10, 13, 76-82, 89, 141, 223, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ), третя особа Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації (м. Київ, просп. Повітрофлотський, 41) про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) 768 гривень 40 копійок судового збору.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: