Провадження № 2/760/4729/19
Справа № 760/7232/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2019 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Букіної О.М.

при секретарі Кривулько С.В.

розглянувши за правилами спрощеного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», Товариства з обмеженою відповідальністю «Юрфактор сервіс», Приватного виконавця Шмідт Катерини Валеріївни, треті особа - Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», Приватне підприємство «ТТ-2» про визнання публічних торгів такими, що не відбулися, визнання результату торгів публічних торгів, акту, протоколу та свідоцтва про право власності недійсними, -

ВСТАНОВИВ:

В березні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ДП «Сетам», ТОВ «Юрфактор сервіс», Приватного виконавця Шмідт К.В., треті особа - ПАТ «Укрсоцбанк», ПП «ТТ-2» про визнання публічних торгів такими, що не відбулися, визнання результату торгів публічних торгів, акту, протоколу та свідоцтва про право власності недійсними.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що в кінці січня 2019 року ним отримано від ДП «Сетам» протокол №378863 проведення електронних торгів по лоту №318385 від 28 грудня 2018 року, який складено представником переможця торгів ТОВ «Юрфактор Сервіс» в особі Прокопчука О.В. та представника організатора ДП «Сетам» в особі заступника генерального директора з електронних торгів та розвитку підприємства Ворніка М.Г. , про те, що 28 грудня 2018 року було продано належну позивачу на праві власності трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

Також, позивач зазначає, що 14 лютого 2008 року ним було укладено Іпотечний договір №42.02-11/113 з Акціонерним комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» в інтересах ПП «ТТ-2», згідно умов якого передав в іпотеку в якості забезпечення виконання зобов`язання за Договором відновлювальної кредитної лінії №42.06-14/14 від 14.02.2008, укладеного між АКБ соціального розвитку «Укрсоцбанк» та ПП «ТТ-2» про надання кредиту в сумі 750 000,00 грн., зі сплатою 14,4% річних, належну йому на праві власності вищезазначену квартиру. Вартість предмету іпотеки на час укладання договору складала 1 080 700,00 грн.

Крім того, позивач вказує, що примусове виконання проведено за виконавчим написом №868 від 22 січня 2018 року, виданим приватним нотаріусом КМНО Чуловським В.А. про звернення стягнення на трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

При цьому, позивач вказує, що його не було повідомлено про вчинення виконавчого напису №868 від 22 січня 2018 року, так як не було направлено вимоги про усунення порушень зобов`язання та не встановлювався 30-денний строк виконання.

Зазначає, що результати прилюдних торгів, акт про проведення прилюдних торгів з продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 та видане на їх підставі свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів є недійсними з огляду на допущені при їх проведенні численні порушення діючого законодавства.

Посилається на те, що всі виконавчі дії приватним виконавцем Шмідт К.В. проведені протягом 5-ти днів і жодного повідомлення не направлено. Перед тим, як застосовувати засоби і способи примусу виконавець повинен пересвідчитись, чи отримав боржник копію постанов про відкриття виконавчого провадження, яка має бути направлена на зазначену у виконавчому документі адресу боржника та встановити факт отримання боржником копії цієї постанови. У разі з`ясування факту неодержання боржником копії постанови про відкриття виконавчого провадження, виконавець не вправі вчиняти виконавчі дії.

Разом з тим, позивач посилається на те, що стартова вартість майна не відповідає дійсній ринковій вартості квартири. Проте, приватний виконавець не повідомила позивача про проведену оцінку його квартири, не ознайомила з висновком про вартість об`єкта незалежної оцінки, в результаті чого позбавила можливості оскарження оцінки майна у судовому порядку у зв`язку з незгодою з результатами визначення вартості майна.

Окрім цього, вказує, що ні приватний виконавець, ні суб`єкт оціночної діяльності не проводили огляд квартири для визначення її вартості.

Вказує, що прилюдні торги проводились ДП «Сетам» на підставі Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5, однак жодного повідомлення про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна позивач не отримував.

Позивач вважає, що прилюдні торги з реалізації квартири проведено з порушенням чинного законодавства, а саме власника квартири не повідомлено про відкриття виконавчого провадження, не здійснено оцінки майна при накладенні на нього арешту, вартість майна, встановлену у висновку експерта, суттєво занижено.

Просить суд ухвалити рішення, яким визнати електронні торги по лоту №318385 від 28 грудня 2018 року щодо продажу трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , такими, що не відбулися.

Визнати результати електронних торгів по лоту №318385 від 28 грудня 2018 року щодо продажу трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , Акту про реалізацію предмета іпотеки від 29.01.2019, складеного приватним виконавцем Шмідт К.В., Протоколу №378863 від 28.12.2018 та свідоцтва про право власності, недійсними.

12.03.2019 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищезазначену справу було передано до провадження головуючому судді Букіній О.М.

Ухвалою суду від 14 березня 2019 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

27.05.2019 позивачем подано до суду заяву про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 29 травня 2019 року відкрито спрощене позовне провадження у справі.

Сторонам та третім особам було направлено копію ухвали від 27.05.2019, також відповідачам та третім особам було направлено копію позовної заяви із додатками.

08.08.2019 на адресу суду представником відповідача ДП «Сетам» було подано відзив на позов. Представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Посилається на те, що позов є необґрунтованим та безпідставним, оскільки жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав позивача такими порушеннями у позовній заяві не доведено.

Вказує, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами, що відбулося порушення вимог Порядку при проведенні електронних торгів, ці порушення вплинули на результати торгів, а також те, що законні інтереси позивача порушені.

16.08.2019 на адресу суду відповідачем приватним виконавцем Шмідт К.В. було подано відзив на позовну заяву. Відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Посилається на те, що позов є необґрунтованим та безпідставним, оскільки позивачем не доведено в установленому порядку, що з боку приватного виконавця відбулися порушення, які б вплинули на законні права та інтереси позивача.

Зазначає, що 23.08.2018 до приватного виконавця надійшла заява стягувача АТ «Укрсоцбанк» про відкриття виконавчого провадження на підставі виконавчого напису нотаріуса КМНО Чуловського В.А. №868 від 22.08.2108 про звернення стягнення предмет іпотеки, а саме на трикімнатної квартири АДРЕСА_1 .

Приватним виконавцем було перевірено виконавчий документ на відповідність вимогам ст. 4 Закону України «Про виконавче провадження» за результатами чого того ж дня винесено постанову про відкриття виконавчого провадження, копії якої направлено рекомендованими листами з повідомленням сторонам виконавчого провадження за адресами, зазначеними у виконавчому провадженні. 29.08.2018 лист із постановою про відкриття виконавчого провадження було вручено ОСОБА_1 особисто під розпис, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Також, зазначає, що 23.08.2018 приватним виконавцем здійснено опис вищезазначеної квартири, про що винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника в присутності представника стягувача АТ «Укрсоцбанк» та двох понятих, з у рахуванням норм законодавства.

27.08.2018 приватним виконавцем було винесено постанову про визначення суб`єкта оціночної діяльності - ТОВ «Меркурій партнерс», так як представником стягувача АТ «Укрсоцбанк» до приватного виконавця подано заяву щодо неможливості дійти згоди з боржником про вартість описаної квартири та прохання призначити суб`єкта оціночної діяльності.

29.08.2018 до приватного виконавця надійшов звіт про оцінку вищезазначеної квартири з висновком про вартість об`єкта незалежної оцінки, вартість якої встановлена 1 273 130,60 грн., копія якого 29.08.2018 була направлена боржнику ОСОБА_1 за адресою, зазначеною у виконавчому документі.

Разом з тим, відповідач вказує, що 29.08.2018 приватним виконавцем сформовано заявку №1813 на реалізацію нерухомого майна, а саме іпотечної квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яку передано до ДП «Сетам», як організатора торгів.

Відповідно до протоколу №378863 від 28.12.2018 зазначена іпотечна квартира була продана на третіх електронних торгах, що відбулися 28.12.2018. Покупець - ТОВ «Юрфактор Сервіс».

Зазначає, що 29.01.2019 приватним виконавцем видано акт про реалізацію предмету іпотеки керуючись Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом МЮУ від 29.09.2016 №2831/5, ст. 47 Закону України «Про іпотеку», Законом України «Про виконавче провадження».

21.02.2019 з матеріалами виконавчого провадження ознайомився представник боржника ОСОБА_1 - адвокат Овчаренко К.Є.

19.08.2019 на адресу суду представником третьої особи АТ «Укрсоцбанк» було подано пояснення, в яких просив відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог. Посилається на те, що позивачем не доведено в установленому порядку, що з боку приватного виконавця відбулися порушення, які б вплинули на законні права та інтереси позивача.

Відповідач ТОВ «Юрфактор сервіс» відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не подало.

Третя особа - ПП «ТТ-2» пояснення щодо позову у встановлений судом строк не подала.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною 1 ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно із ч. 2 ст. 16, ч. 1 ст. 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених ч. ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Судом встановлено, що приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Шмідт К.В. здійснювалось примусове виконання виконавчого напису нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського В.А. №868 від 22.01.2018 про звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме на трикімнатної квартири АДРЕСА_1 .

Постановою приватного виконавця від 23.08.2018 відкрито виконавче провадження № 57073998 за виконавчим написом нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського В.А. №868 від 22.01.2018 до боржника ОСОБА_1 (а.с. 13-14).

23 серпня 2018 року постановою приватного виконавця накладено арешт на нерухоме майно, а саме квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , що належить боржнику ОСОБА_1

23 серпня 2018 року приватним виконавцем винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, якою накладено арешт та описано квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою приватного виконавця від 27 серпня 2018 року призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «Меркурій Партнерс», який має сертифікат, виданий 15.01.2016 за № 26/16, щодо надання звіту про вартість квартири за адресою: АДРЕСА_1 , за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна.

29.08.2018 приватним виконавцем сформовано заявку №1813 на реалізацію нерухомого майна, а саме іпотечної квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яку передано до ДП «Сетам», як організатора торгів.

Згідно з протоколом № 378863 проведення електронних торгів відбулося 28 грудня 2018 року, переможцем торгів став ТОВ «Юрфактор Сервіс», яке придбало лот за найвищою ціновою позицією: 891 191,42 грн.

15.01.2019 постановою приватного виконавця виконавче провадження з примусового виконання виконавчого напису №868 виданого 22.01.2018 приватним нотаріусом КМНО закінчено.

29.01.2019 приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Шмідт К.В. видано Акт про реалізацію предмету іпотеки, а саме: квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Як встановлено судом 28.12.2018 ДП «Сетам» проведені електронні торги за лотом №318385 з реалізації предмету іпотеки, а саме: трикімнатна квартира АДРЕСА_1 .

Згідно із Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року, організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною - державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене на здійснення заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження та реалізації майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Так, позивач просить визнати зазначені торги такими, що не відбулися, посилаючись на те, що його не було повідомлено про вчинення виконавчого напису №868 від 22.01.2018, приватним виконавцем не було направлено позивачу жодного повідомлення про виконавчі дії, у тому числі про оцінку квартири позивача.

Разом з тим, як вбачається із листа №1809 від 29.08.2018, приватним виконавцем Шмідт К.В. було надіслано позивачу копію висновку про вартість майна боржника від 27.08.2018 р.

До того ж, відповідно до п.п. 3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору.

Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі):

копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження - довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними;

копія постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України від 02 червня 2016 року № 1404-VШ «Про виконавче провадження» - копія акта опису та арешту майна боржника;

копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»);

у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, - копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду;

копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна.

Не підлягає передачі на реалізацію майно, щодо якого наявний письмовий висновок експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням або в разі, якщо витрати, пов`язані зі зверненням на таке майно стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано.

Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна.

У разі встановлення відповідності заявки на реалізацію арештованого майна та доданих документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує таку заявку (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим - восьмим пункту 3 розділу II цього Порядку, Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи.

Приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому п.4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи.

При цьому, перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Таким чином, Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.

Отже, державне підприємство «Сетам» розміщує інформацію в системі електронних торгів на підставі заявки на реалізацію арештованого майна, наданої відповідним органом державної виконавчої служби чи приватним виконавцем. При цьому жодним нормативно-правовим актом України не передбачено обов`язку Організатора торгів перевіряти законність дій державного чи приватного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна.

Крім того, у постанові від 02.05.2018 р. у справі № 910/10136/17 Верховний Суд дійшов висновку про те, що виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином.

Цей висновок узгоджується і з нормами ст.ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України, що відносять до договорів купівлі-продажу та процедури прилюдних торгів.

Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі - продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених ч.ч. 1-3, 6 ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 ЦК України).

Разом із тим слід зазначити, що оскільки за змістом ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

Законом України «Про виконавче провадження» встановлено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження.

Відповідно до ч. 1 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 того Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Згідно з ч. 2 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 затверджено Порядок реалізації арештованого майна (Порядок), яким визначено правила проведення прилюдних торгів.

Таким чином, аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 Цивільного кодексу України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.

Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів, у тому числі й оцінку майна, а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

Таким чином, Верховний Суд погоджується із висновками судів попередніх інстанцій щодо того, що дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб.

Враховуючи викладене, суд вважає, що для визнання електронних торгів недійсними, які є правочином, в розумінні ст.ст. 203, 215 ЦК України, необхідно встановити порушення саме норм Порядку реалізації арештованого майна. Натомість, дії виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 24.10.2012 у справі №6-116цс12 та постановах Верховного Суду, зокрема, від 14.02.2018 у справі №490/5475/15.

При цьому, дії виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Що стосується посилання позивача на те, що стартова вартість майна не відповідає дійсній ринковій вартості квартири слід зазначити наступне.

Так, позивачем не надано жодного належного та допустимого доказу на підтвердження такого припущення. Крім того, ціна майна, що виставляється на торги з метою примусового продажу, є відмінною від ринкової вартості та залежить від попиту (пропозицій) учасників торгів.

Як вбачається із роздруківок із офіційного Веб-сайту ДП «Сетам», торги за лотом № 318385 були третіми торгами з реалізації предмету іпотеки, а саме: трикімнатна квартира АДРЕСА_1 . При проведенні третіх торгів лише одним учасником №7 було зроблено цінову пропозицію придбати спірне майно за стартовою ціною 891 191,42 грн. Перші торги за лотом №301137 та другі торги за лотом №309017 з реалізації предмету іпотеки, а саме: трикімнатна квартира АДРЕСА_1 , не відбулися через відсутність допущених учасників торгів, що підтверджується протоколами №359831 та №369575 проведення електронних торгів.

Разом з тим, позивачем не надано жодного належного та допустимого доказу на підтвердження того, що спірне майно могло бути реалізоване через електронні торги за вищою ціною.

Також, посилання позивача на те, що його не повідомлено про проведення електронних торгів, спростовується тим, що листом від 30.11.2018 р. №11691/18-18-18 ДП «Сетам» повідомило позивача про реєстраційний номер лота, відомості про предмет іпотеки, день та час проведення електронних торгів і початкову ціну продажу майна.

Що стосується позовних вимог про визнання торгів за лотом №318385 з реалізації предмету іпотеки трикімнатна квартира АДРЕСА_1 , такими, що не відбулися, слід зазначити наступне.

Відповідно до п. 1 розділу XI Порядку електронні торги вважаються такими, що не відбулись, у разі: відсутності учасників електронних торгів; несплати всіма учасниками, що надали цінові пропозиції й поетапно були визначені переможцями електронних торгів, належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 розділу X цього Порядку; ненадходження від жодного учасника цінової пропозиції.

Встановлено, що жодної із зазначених підстав для визнання торгів за лотом № 318385 такими, що не відбулися, не було.

Також, згідно висновку Верховного суду, викладеного у постанові від 24.01.2018 у справі № 910/8052/17 - «Стаття 650 ЦК України закріплює такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, якими повинні встановлюватись особливості укладення цих договорів. До цього зводиться і норма ч. 4 ст. 656 ЦК України, згідно з якою до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016.

Згідно з п. 4 розділу X Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.

Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження.

Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством (п. 8 розділу X Порядку).

Отже, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на торгах, яка полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, тобто є правочином».

Таким чином, позивач звертаючись з позовом до суду, одночасно в рамках одного позову заявляє вимоги про визнання торгів за лотом №318385 такими, що не відбулися, і визнання цих же торгів недійсними. Разом з тим, ці вимоги виключають одна одну, хоча позовні вимоги мають бути похідними одна від одної.

Також, Верховний Суд у постанові від 13 березня 2018 року у справі № 911/494/17 зазначив, що «Вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів».

Крім того, позивач посилається на те, що власника квартири, а саме позивача, не повідомлено про відкриття виконавчого провадження.

Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що приватним виконавцем копії постанови про відкриття виконавчого провадження направлено рекомендованими листами з повідомленням сторонам виконавчого провадження за адресами, зазначеними у виконавчому провадженні. При цьому, 29.08.2018 лист із постановою про відкриття виконавчого провадження було вручено ОСОБА_1 особисто під розпис, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Позивачем не надано доказів того, що у виконавчому документі за яким було відкрито виконавче провадження зазначена інша адреса боржника ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 28 Закону України «Про виконавче провадження» боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі.

Крім того, сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними, оскільки головною умовою, яку повинен встановити суд, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Суд вважає, що стороною позивача не надано належних доказів про те, що обставини, на які він посилається у позовній заяві, вплинули на результати торгів, чим порушили його права.

ОСОБА_1 , знаючи про відкрите щодо нього виконавче провадження, не здійснював дій для попередження реалізації арештованого майна, зокрема, дій по погашенню боргу за виконавчим документом та не брав участі в його придбанні, будучи належним чином повідомленим про час та місце проведення електронних торгів.

За таких обставин, електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна відбулися з дотриманням процедури їх проведення, а факти порушення прав і законні інтереси особи, яка оспорювала ці торги та яка є боржником у зобов`язанні, не знайшли свого підтвердження належними доказами.

Стосовно вимог щодо визнання недійсними результати електронних торгів по лоту №318385 від 28 грудня 2018 року щодо продажу трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , Акту про реалізацію предмета іпотеки від 29.01.2019, складеного приватним виконавцем Шмідт К.В., Протоколу №378863 від 28.12.2018 та свідоцтва про право власності, то такі вимоги за відсутності встановлених порушень процедури реалізації заставного майна на прилюдних торгах та підтверджених відповідними доказами, як похідні від основних вимог задоволенню не підлягають, що стверджується матеріалами справи.

З огляду на наведене вище,у в задоволенні позову слід відмовити.

Враховуючи те, що суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 , підстави для стягнення з відповідача судових витрат в порядку в порядку ст.141 ЦПК України, відсутні.

Керуючись ст.ст. 15, 16, 203, 205, 215, 650, 655, 656 ЦК України, Законом України «Про виконавче провадження», ст.ст. 3, 4, 10, 13, 76-82, 89, 141, 223, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», Товариства з обмеженою відповідальністю «Юрфактор сервіс», Приватного виконавця Шмідт Катерини Валеріївни, треті особа - Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», Приватне підприємство «ТТ-2» про визнання публічних торгів такими, що не відбулися, визнання результату торгів публічних торгів, акту, протоколу та свідоцтва про право власності недійсними, відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.М.Букіна