Справа № 369/6370/19
Провадження № 2/369/3080/19
РІШЕННЯ

Іменем України

04.10.2019 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі

головуючої судді Пінкевич Н. С.,

при секретарі Середенко Б.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Гореницька сільська рада Києво-Святошинського району Київської області, служба в справах дітей Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В:

У травні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Києво-Святошинського районного суду Київської області із позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги мотивувала тим, що після смерті її матері ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне їй майно. Вона є єдиною спадкоємицею до майна померлої матері. У встановлений законом строк вона не звернулась до нотаріальної контори, оскільки мала ускладення її хвороби, що унеможливлювало її переїзди на значні відстані та потребувало тривалого лікування у зв`язку із постійним загостренням стану хвороби. Але нотаріус при зверненні її до нотаріальної контори відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки вона пропустила строк. Окрім неї за весь час до нотаріальної контори ніхто не звертався.

Просила визначити додатковий строк для прийняття заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , протягом трьох місяців з дня набрання законної сили рішенням суду.

24 травня 2019 року суддею Києво-Святошинського районного суду Київської області було відкрито провадження у вищезазначеній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання на 29 серпня 2019 року.

13 вересня 2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні на 04 жовтня 2019 року.

Представник позивача та позивач при розгляді справи позовні вимоги підтримали та просили його задовольнити.

Законний представник ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - ОСОБА_4 подала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримала.

У судове засідання третя особа Гореницька сільська рада Києво-Святошинського району Київської області, служба в справах дітей Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області не з`явилися. Про час та місце розгляду справи повідомлені. Подали суду заяви та просили розгляди справу відсутності представника відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст.247 Цивільного процесуальногокодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, приходить до висновку про задоволення заявлених позовних вимог з огляду на наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданого 19 жовтня 2018 року виконавчим комітетом Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області.

Померла ОСОБА_3 доводилася матір`ю позивачу по справі ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданого Музичанською сільською радою, та свідоцтвом про укладення шлюбу серія НОМЕР_1 , зареєстрованого у с.Гореничі Києво-Святошинського району Київської області.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом

ОСОБА_5 за життя заповіту не складав, а тому спадкування після його смерті здійснюється за законом.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до поданих позивачем доказів, спадкоємцями першої черги після її смерті є його донька ОСОБА_1 . У матеріалах справи відсутні докази та позивач не повідомив про наявність інших спадкоємців.

Таким чином позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги має право на спадкування після смерті ОСОБА_3 , що також підтверджено поданими позивачем доказами.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом було встановлено, що позивач у встановлений законом шестимісячний строк не подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що вона періодично перебувала на лікуванні, що підтверджено відповідними доказами.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Положеннями ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Ураховуючи вищевикладене, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для своєчасного подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини є поважними, оскільки пов`язані з об`єктивними, непереборними та значущими перешкодами для вчинення цих дій.

На думку суду, подання ОСОБА_1 позову про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 є єдиним ефективним способом захисту права позивача на спадщину на національному рівні у розумінні ст. 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, який національні суди зобов`язані практично забезпечувати відповідно до ст. 1 цієї Конвенції та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».

З огляду на однозначні положення ч. 1 ст. 1220, ч. 3 ст. 1223 ЦК України про виникнення у спадкоємців права на спадщину з моменту смерті спадкодавця, у ОСОБА_6 з урахуванням наведених нею переконливих мотивів у позові, виникло «законне сподівання» в успадкуванні прав на нерухоме майно від ОСОБА_3 через визначення в судовому порядку додаткового строку на прийняття спадщини. Таке «законне сподівання» входить до поняття «майно», вільне володіння яким захищається ст. 1 Першого протоколу Конвенції (про ознаки «законного сподівання» зазначено у п. 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Суханов та Ільченко проти України» від 26 червня 2014 року, які застосовуються у даній справі).

Проаналізувавши докази в їх сукупності, ураховуючи відсутність інших спадкоємців, які б прийняли спадщину після його смерті, суд приходить до висновку про те, що позивач з поважних причин пропустила строк подачі заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, а тому позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 259, 263, 264, 265, 273, 354 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Гореницька сільська рада Києво-Святошинського району Київської області, служба в справах дітей Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , три місяці додаткового строку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлений 04 жовтня 2019 року.

Суддя Пінкевич Н. С.