Справа № 199/5634/18
10 червня 2019 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська в складі: головуючого судді Руденко В.В., при секретарі Куземі О.Г., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі цивільну справу за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Арсенал Страхування», -
Позивач звернувся до суду з даним позовом до відповідача про відшкодування матеріальної шкоди в порядку регресу, у підтвердження якого посилається на те, що 18.07.2016 року близько 09 год. 15 хв. трапилась дорожньо-транспортна пригода, а саме відповідач, керуючи транспортним засобом «ЗАЗ 1103», державний реєстраційний номер « НОМЕР_1 » в м. Дніпро по пр. Кірова на перехресті з вул. С. Подолинського допустила зіткнення з автомобілем «Ніссан», державний номер знак НОМЕР_2 . Внаслідок вищевказаної дорожньо-транспортної пригоди транспортним засобам було завдано механічних пошкоджень.
Відповідно до Постанови Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 11.08.2016 року по справі № 199/5452/16 відповідача було визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 Кодексу України про адміністративне правопорушення.
На момент настання ДТП відповідач не мала чинного договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів.
У судове засідання представник позивача не з`явився. У наданій суду заяві просив справу розглядати без його присутності, позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити в повному обсязі, не заперечував проти заочного розгляду справи.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового засідання повідомлявся у встановленому законом порядку, причини неявки у судове засідання не повідомив, право подачі відзиву не скористався, тому суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.
Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась. Позовні вимоги підтримала та просила справу розглядати без її присутності, про що надала суду письмову заяву.
Третя особи ОСОБА_2 та представник ПрАТ «Страхова компанія «Арсенал Страхування» в судове засідання не з`явились. Про час та місце судового розгляду справи повідомлялись належним чином.
Дослідивши докази в їх сукупності, суд вважає, що заявлені вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що 18.07.2016 року близько 09 год. 15 хв. трапилась дорожньо-транспортна пригода, а саме відповідач по справі, керуючи транспортним засобом «ЗАЗ 1103», державний реєстраційний номер « НОМЕР_1 » в м. Дніпро по пр. Кірова на перехресті з вул. С. Подолинського допустила зіткнення з автомобілем «Ніссан», державний номер знак НОМЕР_2 . Внаслідок вищевказаної дорожньо-транспортної пригоди транспортним засобам було завдано механічних пошкоджень.
Відповідно до Постанови Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 11.08.2016 року по справі № 199/5452/16 відповідача було визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 Кодексу України про адміністративне правопорушення.
Відповідно до ч.6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Відповідно до ч. 1,2 ст.1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів тому, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди і ін.) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.
Відповідно до п.1 ч.1 ст. 1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою.
Згідно з роз`ясненнями, викладеними в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 01.03.2013 р. «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки», особою, яка зобов`язана відшкодувати шкоду, завдану джерелом підвищеної небезпеки, є фізична або юридична особа, що на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди, позички тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Якщо особа під час керування транспортним засобом має посвідчення водія на право керування транспортним засобом відповідної категорії і реєстраційний документ на транспортний засіб, переданий їй власником або іншою особою, яка на законній підставі використовує такий транспортний засіб, то саме ця особа буде нести відповідальність за завдання шкоди.
Згідно з п.п. а п. 41.1 статті 41 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» МТСБУ за рахунок коштів фонду захисту потерпілих відшкодовує шкоду на умовах, визначених Законом, у разі її заподіяння транспортним засобом, власник якого не застрахував свою цивільно-правову відповідальність.
Відповідно до п.п. 38.2.1. п. 38.2 ст. 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» МТСБУ після сплати страхового відшкодування має право подати регресивний позов до власника, водія транспортного засобу, який спричинив дорожньо-транспортну пригоду, який не застрахував свою цивільно-правову відповідальність, крім осіб, зазначених у пункті 13.1 статті 13 цього Закону.
Ч.1 ст. 1191 ЦК України передбачає, що особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлено законом.
Згідно платіжного доручення № _/2016/360 від 28.12.2016 р. позивачем було сплачено послуги аварійного комісара в розмірі 1300,00 грн., а тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню на користь позивача вказані кошти.
Позивачем понесені судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 1762,00 грн. Отже, вказані судові витрати згідно ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.
Керуючись ст.ст. ст. ст. 5, 12, 13, 264-266, 280-289 ЦПК України, ст.ст. 1167, 1187, 1191 ЦК України, суд, -
Позов Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Арсенал Страхування»,- задовольнити.
Рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі у тридцятиденний строк з дня його проголошення апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: