Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.06.2019 Справа №607/11477/19

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області

в складі головуючого судді Грицай К.М.,

за участю секретаря Стус К.І.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Тернополі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Білецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до відповідача Білецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених вимог вказує на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її син ОСОБА_2 , який проживав у м. Тернополі та був власником земельних ділянок площею 2,59 га та 0,38 г для введення товарного сільськогосподарського виробництва на території Великоглибочецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області, однак про спадкове майно та необхідність подання у шестимісячний строк заяви про прийняття спадщини їй не було відомо. Просить суд визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини як спадкоємцю першої черги за законом після смерті сина ОСОБА_2 , оскільки вона з поважних причин, а саме похилим віком та станом здоров`я, а саме інвалідністю першої групи не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Позивач та її представник у судове засідання не з`явились, однак представник позивача подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Представник відповідача Білецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області в судове засідання не з`явився, однак подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає повністю.

Відповідно до вимог ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Дослідивши та оцінивши докази по справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Цицори Козівського району Тернопільської області, про що Тернопільським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Тернопільській області видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 .

ОСОБА_2 проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_2 , про що вказано у довідці ДП «Фаворит-2» від 03.05.2019 року.

Встановлено, що ОСОБА_2 на праві власності належали земельні ділянки площею 2,59 га та 0,38 г для введення товарного сільськогосподарського виробництва на території Великоглибочецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області, про що були видані Державні акти на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_2 від 22.08.2005 року та серії НОМЕР_3 від 22.08.2005 року.

Із свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , виданого 25.05.1984 року с. Сороцьке Теребовлянського району Тернопільської області вбачається, що ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 є його матір`ю.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована та проживає в АДРЕСА_3 району Тернопільської області згідно даних паспорта громадянина України серії НОМЕР_5 .

Позивач є інвалідом першої групи та потребує стороннього догляду, про що вказано у довідці Теребовлянської міжрай МСЕК від 12.05.2017 року.

Згідно інформаційної довідки № 1173/01-16 від 04.06.2019 року, виданої Тернопільською районною державною нотаріальною конторою, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась.

Таким чином, інших спадкоємців за заповітом чи законом, які б після смерті ОСОБА_2 прийняли спадщину, що складається із земельних ділянок, судом не встановлено.

У відповідності до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Частиною 1 статті 1261 ЦК України передбачено, що упершу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

В силу вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно з вимогами ст.ст. 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 Постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Таким чином, судом встановлено та підтверджено наявними у справі доказами, що позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті її сина ОСОБА_2 та має право на спадкування, однак на момент смерті не проживала разом із спадкодавцем та із заявою про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку до нотаріуса не зверталася та пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 у зв`язку із рядом причин, зокрема, похилим віком та станом здоров`я, необхідністю постійного стороннього догляду через інвалідність І групи.

Враховуючи, що існування зазначених обставини не дало позивачу об`єктивної можливості для звернення у встановлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та позивачем пропущено незначний строк, суд вважає, що причини пропуску даного строку слід визнати поважними, тому позов слід задовольнити та визначити позивачу додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини після смерті її сина ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 10, 60, 212, 215, 228, 232 ЦПК України, ст.ст. 1217, 1261, 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Білецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк втри місяці для прийняття спадщини, яка відкрилась після її сина ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк для прийняття спадщини слід відраховувати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду або через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий суддяК. М. Грицай