ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2019 року

м.Суми

Справа №589/3629/19

Номер провадження 22-ц/816/4940/19

Сумський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Хвостика С. Г. (суддя-доповідач),

суддів - Собини О. І. , Орлова І. В.

розглянув у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 16 вересня 2019 року в складі судді Лєвши С.Л., постановленої у м. Шостка,

в с т а н о в и в:

У серпні 2019 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» про захист прав споживачів.

Ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 16 вересня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу.

Вказану ухвалу суду позивач ОСОБА_1 оскаржив в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на незаконність та необґрунтованість ухвали суду першої інстанції, порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції в іншому складі суду.

В доводах апеляційної скарги зазначається, що оскаржувана ухвала не відповідає нормам Конституції України щодо доступу до правосуддя, суперечить висновкам Європейського суду з прав людини щодо принципу правової визначеності, адже вказівка суду про необхідність власноручного підписання та подання документів до суду виключно у паперовій формі, за тих обставин, що позовна заява подана в електронній формі і підписана електронним цифровим підписом позивача, суперечить меті цивільного судочинства щодо захисту прав і свобод громадянина, так як ускладнює реалізацію наданих позивачу процесуальних прав.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що 23 серпня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив зобов`язати Комунальне підприємство «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» здійснити перерахунок по його особовому рахунку № 2/9538 сум нарахованих за оплату послуг з постачання холодної води у квартиру АДРЕСА_1 з 01 лютого 2019 року відповідно до показників лічильника холодної води ЛК-15, заводський номер № 4557322.

Ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 02 вересня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху з підстав недотримання вимог ч. 2 ст. 175 ЦПК України щодо письмової паперової форми позовної заяви, оскільки, як зазначено в ухвалі суду, вона була подана в електронній формі та не містила оригінального власноручного підпису позивача (а.с. 25-26).

Копію вказаної ухвали суду від 02 вересня 2019 року про залишення позовної заяви без руху позивач ОСОБА_1 отримав 05 вересня 2019 року (а.с. 28).

Ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 16 вересня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачу.

Постановляючи ухвалу про визнання неподаною та повернення позовної заяви, суд першої інстанції виходив з того, що позивач в установлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви, про які було вказано в ухвалі суду про залишення його позовної заяви без руху.

Однак, з такими висновками суду першої інстанції колегія суддів погодитись не може, виходячи з наступного.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені у статті 175 ЦПК України.

Відповідно до частини 2 статті 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з частинами 5, 6 статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Згідно з положеннями частини 3 статті 15 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у судах функціонує Єдина судова інформаційна (автоматизована) система. Разом з тим, згідно із Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, який набрав чинності 15 грудня 2017 року, з дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у тексті Закону слова (назва) «Єдина судова інформаційна (автоматизована) система», «автоматизована система» у всіх відмінках (випадках) буде замінено словами «Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система» у відповідному відмінку.

Відповідно до частини 8 статті 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У підпункті 15.15 пункту 15 частини 1 розділу ХІІІ Цивільного процесуального кодексу України зазначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Оголошення про створення та забезпечення функціонування ЄСІТС було опубліковано Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» № 229 (6984) 01 грудня 2018 року.

У подальшому, у газеті «Голос України» (№ 42 (7048) від 01 березня 2019 року) було опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно якого (відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року № 624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№ 229 (6984) від 01 грудня 2018 року).

Разом з тим, наказом ДСА України № 628 від 22 грудня 2018 року «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» вирішено запровадити тестовий режим експлуатації підсистеми «Електронний суд» у всіх місцевих та апеляційних судах України (пілотних судах).

Відповідно до пункту 2 цього наказу місцевим та апеляційним судам у ході тестового режиму експлуатації підсистеми «Електронний суд» слід керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (із змінами і доповненнями), у частині функціонування підсистеми «Електронний суд» (далі - Положення № 30).

Так, пунктом 2.3 рішення Ради суддів України від 12 квітня 2018 року № 16 передбачено, що ряд норм Положення № 30, в тому числі і розділ XI (Підсистема «Електронний суд»), набирають чинності та можуть використовуватись у тестовому режимі виключно для судів, визначених пілотними згідно з відповідним наказом ДСА України.

На цій підставі колегія суддів доходить до висновку, що з 22 грудня 2018 року отримані всіма місцевими та апеляційними судами заяви та інші процесуальні документи через підсистему «Електронний суд» мають реєструватися та розглядатися в установленому порядку.

Зокрема, відповідно до пункту 14 розділу XI Положення № 30 всі електронні документи, що надходять до суду, автоматично розмішуються у відповідному реєстрі електронної кореспонденції автоматизованої системи документообігу суду. Їхня реєстрація здійснюється за загальними правилами реєстрації вхідної кореспонденції, визначеними відповідними інструкціями з діловодства.

Отже, відповідно до пункту 1 Розділу ХІ Положення № 30 з 22 грудня 2018 року у всіх місцевих та апеляційних судах обмін електронними документами між судом, фізичними особами та учасниками судового процесу може забезпечуватись засобами підсистеми «Електронний суд». Учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого Електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи (пункт 2 Положення № 30).

Електронний кабінет - захищений веб-сервіс, за допомогою якого забезпечується взаємодія авторизованого користувача з АСДС у режимі реального часу. Порядок реєстрації та роботи з електронним кабінетом встановлюється адміністратором (пункт 15 частини першої Розділу ІІ Положення № 30).

Таким чином, відсутність факту початку повноцінного функціонування ЄСІТС не може бути перешкодою для реалізації права особи на подання процесуальних документів через підсистему «Електронний суд» в електронній формі.

На цій підставі колегія суддів доходить до висновку, що надсилання у встановленому порядку процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням https://cabinet.court.gov.ua/login, за умови попередньої реєстрації офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням такою особою власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через Електронний кабінет.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 22 серпня 2019 року у справі № 520/20958/18 та від 10 вересня 2019 року у справі № 640/1374/19.

З матеріалів справи вбачається, що позовна заява ОСОБА_1 надійшла до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області через підсистему «Електронний суд».

За таких обставин, колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що позовна заява, засвідчена електронно-цифровим підписом та подана 23 серпня 2019 року через систему «Електронний суд» до початку повноцінного функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи не може вважатися позовною заявою, поданою та підписаною у встановленому законом порядку, оскільки на момент подачі позову до суду першої інстанції підсистема «Електронний суд» функціонувала в тестовому режимі, а тому позивач діяв відповідно до вимог чинного законодавства.

З огляду на викладене, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позовна заява не може бути прийнята до розгляду та підлягає поверненню особі, яка її подала на підставі частини 3 статті 185 ЦПК України.

За таких обставин, коли суд першої інстанції постановив оскаржувану ухвалу з порушенням норм процесуального права, тому її необхідно скасувати як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Водночас, вимоги апеляційної скарги про направлення даної справи на розгляд до Шосткиньского міськрайонного суду Сумської області, але іншому складу суду не підлягають задоволенню, так як скасування вказаної ухвали не свідчить про недопустимість участі судді в розгляду цієї справи в розумінні вимог частини 1 статті 37 ЦПК України.

Отже, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 374 ч. 1 п. 6; 379 ч. 1 п. 4; 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 16 вересня 2019 року у даній справі скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено 30 жовтня 2019 року.

Головуючий: С.Г. Хвостик (суддя-доповідач)

Судді: О.І. Собина

І.В. Орлов