Ухвала

21 червня 2019 року

м. Київ

справа № 1027/2750/12

провадження № 61-11160ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Грушицького А. І., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 06 травня 2019 року у справі за позовом акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , треті особи: орган опіки та піклування Фастівської міської ради Київської області, ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки і виселення та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про захист прав споживачів та визнання недійсним кредитного договору,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк», правонаступником якого є акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (надалі - АТ КБ «ПриватБанк»), звернулося в суд із позовом до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення.

Позивач зазначав, що відповідно до укладеного договору № KIF0GK00832571 від 15 вересня 2006 року ОСОБА_1 отримав кредит в розмірі 43 000 дол США зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 12 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення 14 вересня 2021 року.

В забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором між ПАТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 було укладено договір іпотеки від 15 вересня 2006 року, відповідно до якого відповідач надав в іпотеку нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 . Обумовлена сторонами договору іпотеки ціна предмету іпотеки дорівнює 271 437,5 грн.

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернувся у суд із зустрічним позовом до АТ КБ «ПриватБанк» та просив визнати недійсним кредитний договір № KIF0GK00832571 від 15 вересня 2006 року, укладений між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 .

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2018 року відмовлено у задоволенні позову АТ КБ «ПриватБанк» та зустрічного позову ОСОБА_1 .

Постановою Київського апеляційного суду від 06 травня 2019 року рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2018 року скасовано, ухвалено по справі нове рішення, яким у задоволенні позову АТ КБ «Приватбанк» та зустрічного позову ОСОБА_1 . - відмовлено.

13 червня 2019 року ОСОБА_1 звернувся із касаційною скаргою на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 06 травня 2019 року в указаній вище справі, з клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Обґрунтовуючи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ОСОБА_1 вказує, що строк пропущено з поважних причин, оскільки копію оскаржуваної постанови Київського апеляційного суду від 06 травня 2019 року він отримав 15 травня 2019 року.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень оскаржувану постанову Київського апеляційного суду від 06 травня 2019 року оприлюднено 15 травня 2019 року, повне судове рішення складено 13 травня 2019 року.

Оскільки повний текст судового рішення не було вручено у день його проголошення або складення, заявник має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, як такий, що пропущений з поважних причин відповідно до статті 390 ЦПК України.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження заявником пропущено з поважних причин, тому він підлягає поновленню.

Проте подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки до касаційної скарги заявником не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, що є порушенням вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України.

Заявник в касаційній скарзі зазначає, що звільнений від сплати судового збору відповідно до частини третьої статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів», згідно якої споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Проте заявник в касаційній скарзі оскажує судові рішення не лише в частині відмови в задоволенні його зустрічного позову, але й в частині відмови у задоволенні первісного позову АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення. За останніми вимогами ОСОБА_1 є відповідачем та не звільнений від сплати судового збору.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Зважаючи на те, що позовну заяву пред`явлено у травні 2012 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня 2012 року.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання позову до суду) судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання позову до суду) за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної плати.

Як вбачається з судових рішень АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, ціна предмету іпотеки становить 271 437,50 грн.

Розмір мінімальної заробітної плати на 01 січня 2012 року становив 1 073 грн (стаття 13 Закону України «Про Державний бюджет України на 2012 рік»).

Згідно із частиною третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» (у вказаній редакції) за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 вказаного закону (в редакції, чинній на момент звернення АТ КБ «ПриватБанк» до суду з позовом) передбачено, що ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,1 розміру мінімальної заробітної плати, що складає 107,30 грн.

Таким чином, розмір судового збору за подання цієї касаційної скарги становить 6 652,60 грн (200 % * (107,30 грн + 3 219 грн)).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення цих недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2018 року та постанови Київського апеляційного суду від 06 травня 2019 року.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 06 травня 2019 року у справі за позовом акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , треті особи: орган опіки та піклування Фастівської міської ради Київської області, ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки і виселення та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про захист прав споживачів та визнання недійсним кредитного договору залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк - десять днів з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. І. Грушицький