Рівненський міський суд Рівненської області
в особі головуючої судді Панас О.В.,
при секретарі судового засідання Корнійчук А.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Рівне цивільну справу за позовом Заступника військового прокурора Рівненського гарнізону в інтересах держави Міністерства оборони України в особі ДП "Львівський військовий лісокомбінат", в особі Костопільського лісгоспу ДП "Львівський військовий лісокомбінат" до ОСОБА_1 про стягнення коштів,-
В обґрунтування заяви покликається на обставини викладені в позовній заяві.
В судове засідання заступник військового прокурора Рівненського гарнізону Кріпак С.А. не з`явився. Просив позов розглянути у порядку спрощеного позовного провадження.
Представник Міністерства оборони України О.М.Сосна подав суду заяву, в якій просить справу розглянути без участі представника МО України, згідний на ухвалення заочного судового рішення, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.
Представник ДП "Львівський військовий лісокомбінат" Базюк В.О. подав суду заяву, в якій просить справу розглянути без участі представника ДП "Львівський військовий лісокомбінат", згідний на ухвалення заочного судового рішення, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.
Представник Костопільського лісгоспу Державного підприємства «Львівський військовий лісокомбінат» пСачук Т.А. подав суду заяву, в якій просить справу розглянути без участі представника ДП "Львівський військовий лісокомбінат", згідний на ухвалення заочного судового рішення, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.
Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, відповідачу був наданий строк в 15 днів з дня отримання ухвали суду про відкриття провадження у справі та позовної заяви, на подачу відзиву на позовну заяву.
На адресу суду повернувся конверт із рекомендованим повідомленням, який було адресовано відповідачу ОСОБА_1 , з відміткою «адресат вибув».
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання повторно не з"явився, жодних заяв чи клопотань від нього не надходило. Враховуючи, що відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, згідно ч.10 ст.187 ЦПК України, а також те, що позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, відповідач відзив не подав, наявні всі умови, встановлені ст. 280 ЦПК України, які необхідні для ухвалення заочного рішення.
Дослідивши письмові докази у справі, та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з огляду на наступне.
Встановлено, що 13 жовтня 2018 року близько 18 год. 30хв., працівниками лісової охорони Костопільського лісгоспу у кварталі 34 виділі 20 Козлинського лісництва Костопільського лісгоспу, було виявлено незаконну, без наявності спеціального дозволу (лісорубного квитка) на використання лісових ресурсів (вирубки лісу), самовільну рубку деревини. В той же день було встановлено, що вказану незаконну вирубку здійснив ОСОБА_1 , який в цьому зізнався.
У зв`язку з чим, 13 жовтня 2018 року інженером з охорони та захисту лісу Костопільського лісгоспу Салівончиком С.Я. складено протокол №30 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 65 КУпАП.
Протокол про притягнення до адміністративної відповідальності та постанову про накладення адміністративного стягнення відповідачем не оскаржувались.
Зазначений розрахунок було складено відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу».
Разом з цим встановлено, що відповідач в добровільному порядку завдані збитки не відшкодував.
Відповідно до ст.66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог абозаперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ст.40 Закону України «Про рослинний світ», порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу.
Відповідно до ст.41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, передбачає відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Згідно ч.4 ст.68 цього ж Закону підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Відповідно до ст..ст. 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Згідно ст.105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.
Відповідно до ст.107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Згідно ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до ч.1 та п.8 ч.2 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.
Згідно ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Судовий збір підлягає стягненню з відповідача, що відповідає положенням ст.141 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.15,16,1166 ЦК України, ст.ст. 12, 81, 141, 263-268, 273, 280-284, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Апеляційна скарга на рішення суду можу бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення безпосередньо до Рівненського апеляційного суду або через Рівненський міський суд. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , останнє відоме зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .
Повний текст рішення виготовлено - 29.10.2019 р.
Суддя: О.В.Панас