Дата документу 11.06.2019
ЄУ № 420/982/19
Провадження №2-о/420/242/19
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

11 червня 2019 року смт. Новопсков

Луганська область

Суддя Новопсковського районного суду Луганської області Чалий А.В., розглянувши матеріали заяви керівника Старобільської місцевої прокуратури Луганської області в інтересах держави в особі Риб`янцівської сільської ради Новопсковського району Луганської області про визнання спадщини відумерлою,

ВСТАНОВИВ:

07 червня 2019 року керівник Старобільської місцевої прокуратури Луганської області звернувся до суду з заявою в інтересах держави в особі Риб`янцівської сільської ради Новопсковського району Луганської області, в якій просить визнати відумерлою спадщину, що відкрилась після смерті ОСОБА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді земельної ділянки (паю) площею 4,63 га, вартістю 133347 (сто тридцять три тисячі триста сорок сім) гривень 71 копійка, яка розташована на території Риб`янцівської сільської ради Новопсковського району Луганської області та призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала їй на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_1 від 22.02.2002 року, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право приватної власності на землю на території Риб`янцівської сільської ради Новопсковського району Луганської області за №94.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 175 ЦПК України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатись до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

За приписами п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 23 вказаного Закону наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Цивільні процесуальні права прокурора як особи, якій надано право звертатись до суду в інтересах інших осіб, визначені в ст. 56 ЦПК України.

За вимогами ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Аналіз наведених процесуальних приписів дозволяє констатувати, що прокурор наділений повноваженням звернутись до суду в інтересах держави як заявник лише у разі:

- відсутності органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах ,

- відсутності у такого органу повноважень щодо звернення до суду.

Таким чином, не керівник прокуратури, а саме прокурор звертаючись до суду з заявою в інтересах держави, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва. Таке право, в тому числі право подавати заяву, прокурор має лише у разі, якщо орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження.

Заявником не обґрунтовано наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в особі Риб`янцівської сільської ради Новопсковського району Луганської області, оскільки до матеріалів заяви не надано відомостей щодо нездійснення або неналежним чином здійснення Риб`янцівською сільською радою Новопсковського району Луганської області відповідних повноважень, віднесених до їх компетенції. До того ж Риб`янцівська сільська рада Новопсковського району Луганської області на даний момент існує як юридична особа, не ліквідована, а тому здатна самостійно звернутись до суду. Заява сільського голови з проханням звернення до суду, також не обґрунтована та не містить відомості про відсутність повноважень на звернення до суду.

Отже, в порушення ч. 5 ст. 175 ЦПК України керівником Старобільської місцевої прокуратури Луганської області не зазначені підстави для його звернення до суду в інтересах держави в якості позивача, відповідні обґрунтування на виконання вимог закону не наведені.

Крім того, в матеріалах заяви не надана інформація про відсутність у спадкодавця спадкоємців за заповітом і за законом, або про усунення їх від права на спадкування, або про неприйняття ними спадщини, або про відмову від її прийняття, що не відповідає вимогам статті 335 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У заяві, щодо сплати судового збору, керівник Старобільської місцевої прокуратури Луганської області посилається на п. 15-1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", згідно якого від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються органи місцевого самоврядування - за подання заяви про визнання спадщини відумерлою, однак прокурор згідно вимог чинного законодавства не звільняється від сплати судового збору.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання заяви у справах окремого провадження юридичною особою 0,5 розміру прожиткового мінімуму про працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік", встановлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2019 року -1921 грн.

Оскільки заявник згідно вимог чинного законодавства не звільняється від сплати судового збору, тому саме прокурором має бути сплачено судовий збір в розмірі 960,50 грн.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суд акцентує увагу заявника на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку заявник при зверненні до суду із заявою повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Дотримання вимог процесуального законодавства України при пред`явленні заяви до суду є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Залишення заяви без руху жодним чином не перешкоджає заявнику у доступі до правосуддя після усунення недоліків заяви.

Керуючись ст.ст. 175, 185, 294, 317-318 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву керівника Старобільської місцевої прокуратури Луганської області в інтересах держави в особі Риб`янцівської сільської ради Новопсковського району Луганської області про визнання спадщини відумерлою, залишити без руху, надавши йому строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити заявнику, що якщо недоліки заяви не будуть усунені у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/sud1219/.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Новопсковського районного суду

Луганської області А.В. Чалий