Справа № 357/907/19
У Х В А Л А

іменем України

25 червня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Орєхова О. І.

за участі секретаря - Сокур О. В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в м. Біла Церква позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл спільно нажитого майна, -

В С Т А Н О В И В:

24.01.2019 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про розподіл спільно нажитого майна.

Ухвалою судді від 26.02.2019 року позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито провадження у даній справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін у судове засідання на 03.04.2019 року о 11 год. 00 хв. Судове засідання неодноразово відкладалось з різних причин, та востаннє було відкладено на 25.06.2019 року о 14 год. 30 хв.

25.06.2019 року від позивача ОСОБА_1 до канцелярії суду надійшла письмова заява за Вх. № 22818, в якій остання просила залишити позов без розгляду.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином.

Суд визнав можливим розглянути клопотання про залишення заяви без розгляду без участі учасників справи, оскільки їх неявка не перешкоджає вирішенню питання про залишення заяви без розгляду.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що заява про залишення позову без розгляду підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Згідно ч. 3 ст. 13 ЦПК України, такий принцип цивільного судочинства як диспозитивність полягає, в тому числі, у праві учасників справи розпоряджатися своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

З урахуванням викладених обставин, враховуючи те, що позивачем у добровільному порядку до початку розгляду справи по суті, подано заяву про залишення заяви без розгляду і це не порушує нічиїх прав та охоронюваних законом інтересів, суд вважає за можливе залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл спільно нажитого майна.

Згідно ч.2 ст.257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у звязку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Отже, враховуючи, що позовна заява залишена без розгляду, у зв`язку з заявою позивача, судові витрати не підлягають поверненню.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 257,260,261, 353, 354 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл спільно нажитого майна - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

СуддяО. І. Орєхов