Справа № 635/2067/19
Провадження по справі № 2/635/1855/2019
27 червня 2019 року Харківський районний суд Харківської області в складі:
головуючого - судді - Шинкарчука Я. А.,
при секретарі судового засідання Желізовій О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить розірвати шлюб між ним та відповідачем, зареєстрований 11 липня 1992 року в Палаці одруження «Орджонікідзевський» м. Харкова, актовий запис № 442.
Позовні вимоги мотивуючи тим, що сторони від вказаного шлюбу мають двох повнолітніх дітей : ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Протягом трьох років вони припинили шлюбні відносини, незважаючи на те, що змушені проживати в одному будинку, оскільки не мають іншого житла. Їх спільне життя не склалось через те, що мають різні характери, різні погляди на життя, не можуть дістатися порозуміння один з одним, втратили повагу один до одного, подружні почуття зникли. Спільне господарство не ведуть. Позивач вважає, що збереження сім`ї на даний час є неможливим, бо подальше перебування у шлюбі з відповідачкою суперечить його інтересам. Відповідач ОСОБА_2 на розірвання шлюбу не згодна, оскільки не бажає піддати до відділу реєстрації актів громадського стану і там, по обоюдній згоді, розірвати шлюб.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 08 квітня 2019 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначене проведення підготовчого засідання.
На підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 14 травня 2019 року підготовче провадження закрито та справа призначена до розгляду по суті.
Позивач в судове засідання не з`явився, однак надав до суду письмову заяву, в якій просить розглядати справу в його відсутність, у разі неявки відповідача не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку, судові витрати по справі віднести на рахунок позивача. Крім того, в заяві зазначила, що сімейно шлюбні відносини між ними припиненні з вересня 2018 року.
Відповідач повторно не з`явилась у судове засідання, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся своєчасно і належним чином шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відомостей, отриманих судом у порядку частини 6 статті 187 ЦПК України та передання телефонограми на зазначений у позовній заяві номер телефону, причини не явки суду не повідомила. Відзив не надала. Між тим, до відповідачем надана до суду заяву про відновлення їй дошлюбного прізвища.
За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою позивача, наданою нею у письмовій заяві про розгляд справи без її участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, який належно повідомлявся про судове засідання, у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.
В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Розглянувши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.
Сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 11 липня 1992 року в Палаці одруження «Орджонікідзевський» м. Харкова, актовий запис № 442, що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 .
В зв`язку з реєстрацією шлюбу дошлюбне прізвище позивача « ОСОБА_5 » змінено на « ОСОБА_6 ».
Від даного шлюбу подружжя мають двох повнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , актовий запис № 04 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , актовий запис № 442.
Відповідно до частини 1 статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
У відповідності із частиною 1 статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберегти шлюб з відповідачем.
У відповідності із положеннями частини 2 статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
З матеріалів справи вбачається, що позивач продовжувати шлюбні відносини не бажає, сімейно шлюбні відносини припинені з вересня 2018 року, сім`я існує формально, спору між сторонами щодо майна не вбачається.
На підставі зазначеного, а також приймаючи до уваги пояснення позивача у позовній заяві, суд вважає, що причини, які спонукають наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Крім того, відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, таким чином прохання відповідача про те, щоб після розірвання шлюбу відновити їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 » є законним та обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню.
Згідно частини 2 статті 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Частиною 3 статті 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Судові витрати зі сплати судового збору, що документально підтверджені, у розмірі 768, 40 гривень залишити за рахунок позивача .
Керуючись ст. ст. 19, 76, 81, 141, 247, 259, 263-265, 273, 280-284, 354 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 11 липня 1992 року в Палаці одруження «Орджонікідзевський» м. Харкова, актовий запис № 442 розірвати.
Після розірвання шлюбу відновити відповідачу ОСОБА_2 її дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».
Судові витрати зі сплати судового збору залишити за рахунок позивача ОСОБА_1 .
Роз`яснити сторонам, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платників податків (РНОКПП) НОМЕР_4 ,
відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платників податків (РНОКПП) НОМЕР_5 .
Суддя Я.А. Шинкарчук