Справа № 288/1489/17
Провадження № 2/288/254/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2019 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Рудника М. І.,

з участю секретаря судових засідань - Добрянської В.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області письмові зауваження ОСОБА_1 з приводу неповноти і неправильностей записів у протоколі судового засіданні у справі № 288/1489/17 2/288/254/19 щодо визнання цивільних прав і їх захист в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до державної установи «Житомирський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я», Попільнянське відділення ДУ «ЖОЛЦ МОЗУ», ОСОБА_2 про визнання права вважати рішення таким, яким не було закінчено розгляд справи за фактичною позовною вимогою поновити на роботі лікарем - епідеміологом, визнання права вважати відсутньою заяву про звільнення з 29 липня 1997 року з посади завідувача епідеміологічним відділенням Попільнянської районної санітарно - епідеміологічної станції Житомирської області,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Попільнянського районного суду Житомирської області від 28 травня 2019 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до державної установи «Житомирський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я», Попільнянське відділення ДУ «ЖОЛЦ МОЗУ», ОСОБА_2 про визнання права вважати рішення таким, яким не було закінчено розгляд справи за фактичною позовною вимогою поновити на роботі лікарем - епідеміологом, визнання права вважати відсутньою заяву про звільнення з 29 липня 1997 року з посади завідувача епідеміологічним відділенням Попільнянської районної санітарно - епідеміологічної станції Житомирської області.

03 червня 2019 року до Попільнянського районного суду Житомирської області надійшли письмові зауваження ОСОБА_1 з приводу неповноти і неправильностей записів у протоколі судового засіданні у справі № 288/1489/17 2/288/254/19 щодо визнання цивільних прав і їх інтересів.

В даному зауваженні Король М ОСОБА_3 зазначає, що у протоколі судових засідань від 28 травня 2019 року неповно та неправильно зафіксовано основний зміст його пояснень, суть і зміст письмових доказів, дії щодо з`ясування суттєвих обставин справи та істотних фактів, а саме: у вступній частині протоколу неповно і неправильно зазначено назву справи. Названо справу лише за однією позовною вимогою «про визнання права вважати рішення таким, яким не було закінчено розгляд справи за фактичною позовною вимогою поновити на роботі лікарем - епідеміологом». При цьому не зазначено конкретні календарні дати, а саме: рішення суду від 16.09.1998 року, позовна вимога від 26.07.1997 року, поновлення на роботі з 29.07.1997 року. До того ж, у реальній дійсності є і друга позовна вимога: «про визнання права вважати відсутньою заяву про звільнення його з 29.07.1997 року з посади завепідвідділом райсанепідстанції, але у назві протоколу цю другу вимогу не зафіксовано, хоча потрібно було фіксувати з 01 квітня 2019 року.

Крім того, ОСОБА_1 вказує і на інші зауваження на протокол судового засідання від 28 травня 2019 року, а саме: змістом неправильного запису № 20 істотно викривлено формулювання позовних вимог (цитує): «у мене дві вимоги, я уточнив, перша це визнати право вимагати вважати рішення від 98 року таким яким не було прийнято рішення. Там було перекручено його заяву, і таким чином 20 років вважали що є заява, тому він уточнив і додав вимогу» (кінець дослівного запису за № 20).

Отже цим неповним, неправильним і сумбурним записом унеможливлено розуміння змісту і суті як позовних вимог, так і заяви. Адже у протоколі придумано домисел, оскільки насправді він пояснив, що 16.09.1998 прийнято рішення, яким не закінчено розгляд справи за позовом від 26.08.1997; але у протоколі це спотворено та записано навпаки: «не було прийнято рішення».

Насправді позивач уточнив і заявив другу позовну вимогу: про визнання права вважати відсутньою заяву про звільнення його з 29.07.1997 року з посади завепідвідділом. Проте з протоколу цього не видно з причин неповноти протоколу. Позивач пояснив, що насправді відсутня у природі навіть підроблена заява про звільнення його з посади завепідвідділом, і відповідач не звільнив його з посади заввідділом - він припинив трудовий договір про його роботу на посаді завепідвідділом без звільнення. То уже суддя, без його участі в судовому засіданні 16.09.1998 перекрутила його заяву щодо звільнення з роботи на ставку лікаря - суддя перекрутила на придуману нею заяву про звільнення з посади завепідвідділом, хоча такої заяви нема в природі, а посада завепідвідділом уже була ліквідована, з 23.06.1997 заввідділом призначено іншого працівника (п.Орловську).

У протоколі тривалий час, протягом 49 хвилин (без 11 хвилин годину часу) під одним і тим самим номером запису, № 22, майже суцільно мають місце неповнота і неправильності запису дій, обставин, фактів. Цитує неповноту і неправильності, що придумані у запису № 22 унаслідок спотворення, викривлення, перекручування його висловлювань: «подав заяву про поновлення, вони прийняли рішення без скорочення штату» (насправді ніяких заяв перед рішенням без скорочення штату не було, він такого не говорив). Цитує вигадки далі: «казав що є Суходольський, він сказав що подивись до чого воно все котиться» (насправді позивач пояснив зовсім інше: п. Суходольський сказав йому, що він сам не хоче бути заввідділом) та інше, це фіксування вибірковості зробило пояснення незрозумілими та плутаними, які не заслуговують місця у протоколі, оскільки не мають сутнісного значення для спору; а якщо їх фіксувати, то необхідно було сумлінно дотримуватись повноти і правильності протоколу. Адже неповнота запису призвела до фарсу з комічним змістом. Насправді йшлось про умови та причини призначення позивача завепідвідділом за обґрунтованою виробничою необхідністю, а віднято посаду без обґрунтування виробничої необхідності для іншого працівника (лікаря з гігієни дітей і підлітків п. Орловської), без скорочення чисельності й штату працівників. Так, дійсно керівник п. Суходольський протизаконно відкрив власне кафе « ОСОБА_4 » на автостанції, за табелем обліку роботи він числився на роботі, а сам фактично займався своїм кафе. Отже ці факти лише для розуміння умов і причини відняття посади заввідділом, про низьку мораль особи (яка відняла у позивача посаду) сказано суду не для протоколу, а на диск.

Також неповнота записів за номерами 22 й 25 полягає у тому, що позивач користувався матеріалами, наданими суду в різні дні, і періодично оголошував номера тих аркушів справи, звідки приводив аргументи, міркування, мотивацію, пояснення, докази, обставини, факти (дивитись а.с. 105-107, 169 - 174, 200-201). Така неповнота фіксування, яка сталась, не дає змоги колегії суддів зрозуміти, до яких саме аркушів справи відноситься написане в протоколі в дужках,- цитує: «(далі згідно тексту)».

У протоколі емоційно придумано (запис № 29), зафіксовано неповно та неправильно (цитує): «лікарем можна було працювати, а в нього був момент як він мав подати позов ?! Він пережив це, покаявся перед сім`єю, таким чином він вважає, що потрібно це рішення визнати, по другому визнати відсутньою заяви».

Звичайно, вкладені у спотворений запис дивовижні емоції унеможливлюють розуміння тодішньої ситуації. І тому природним є запитання: «Яке саме «Це» він пережив? У чому він покаявся перед сім`єю ?Яке саме «Це рішення визнати? Про які конкретні «Заяви» мовиться?

Задля правильного розуміння суті висловлювань, зазначає, що насправді у засіданні суду він пояснив (без емоцій) про те, що у серпні-вересні 1997 року пережив трудну ситуацію, коли дізнався, що він став поганим батьком сім`ї, і це тільки тому що він мав заробіток лікаря 238 гривень, а став отримувати пенсію розміром 49 гривень. Тобто дохід у сім`ю у п`ять разів менше від заробітку, який він мав на роботі лікарем; а у сім`ї троє дітей і працювала тільки одна дружина. Тому необхідно було каятись перед сім`єю за ситуацію, яка склалась. Іншого виходу він не бачив.

Насправді у засіданні йшла мова про рішення від 16.09.1998, яке потрібно визнати таким, яким не закінчено розгляд фактичної позовної заяви про поновлення на роботі лікарем, тому що сталась підміна судом предмета, вимог і підстав позову (з ознаками кримінальних правопорушень). Також йшла мова про відсутню одну заяву щодо звільнення позивача з придуманої злочинним шляхом посади завепідвідділом (але не ішлося про ЗАЯВИ у множині, як це неправильно записано у протокол).

Отже, у протоколах судових засідань неповно та неправильно зафіксовано таке: вчинені процесуальні дії; основний зміст його пояснень; суть і зміст письмових доказів; опис письмових доказів; з`ясування суттєвих обставин справи, істотних фактів; не зафіксовано номера наданих ним суду 31 доказу; не деталізовано час вчинення дій, під одним порядковим номером 22 фіксувалось багато вчинених дій; а також спотворено інші відомості через вибірковість і неповноту записів. Не записано місце і дати долучених до справи матеріалів, у яких знаходяться докази і факти. Тому складається прикре враження, що протоколи велись не для справедливого та серйозного правосуддя, а задля фарсу з комедійним змістом.

Заявник ОСОБА_1 просить засвідчити наявність неповноти та неправильності протоколу судового засідання від 28 травня 2019 року.

Позивач в судове засідання 18 червня 2019 року не з`явився, належним чином повідомлений про розгляд справи, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення особисто 11 червня 2019 року, його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Представники відповідачів: державної установи «Житомирський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я» та Попільнянського відділення ДУ «ЖОЛЦ МОЗУ», відповідач 3 ОСОБА_2 в судове засідання не з`явились, належним чином повідомлені про розгляд справи, що підтверджується повідомленнями про вручення поштових відправлень, їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Суд, дослідивши письмові зауваження до протоколу судових засідань та матеріали справи, дійшов наступних висновків.

В заяві ОСОБА_1 вказує, що у вступній частині протоколу неповно і неправильно зазначено назву справи. Названо справу лише за однією позовною вимогою «про визнання права вважати рішення таким, яким не було закінчено розгляд справи за фактичною позовною вимогою поновити на роботі лікарем - епідеміологом». При цьому не зазначено конкретні календарні дати, а саме: рішення суду від 16.09.1998 року, позовна вимога від 26.07.1997 року, поновлення на роботі з 29.07.1997 року. До того ж, у реальній дійсності є і друга позовна вимога: «про визнання права вважати відсутньою заяву про звільнення його з 29.07.1997 року з посади завепідвідділом райсанепідстанції, але у назві протоколу цю другу вимогу не зафіксовано, хоча потрібно було фіксувати з 01 квітня 2019 року.

Як вбачається з протоколів судового засідання по справі № 288/1489/17 від 01 квітня 2019 року, 23 квітня 2019 року та від 28 травня 2019 року вказано, що розглядається цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до державної установи «Житомирський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я», Попільнянське відділення ДУ «ЖОЛЦ МОЗУ» про визнання права вважати рішення таким, яким не було закінчено розгляд справи за фактичною позовною вимогою поновити на роботі лікарем епідеміологом.

Отже зауваження до протоколу судових засідань в даній частині необхідно задовольнити та доповнити назву позову другою позовною вимогою: «про визнання права вважати відсутньою заяву про звільнення з 29.07.1997 року з посади завідувача епідеміологічним відділенням Попільнянської районної санітарно епідеміологічної станції Житомирської області.

Згідно зі статті 247 ЦПК України суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів здійснюється секретарем судового засідання відповідно до Інструкції про порядок роботи з технічними засобами фіксування судового процесу (судового засідання), затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 20 вересня 2012 року № 108.

Відповідно до ч. 4 ст. 247 ЦПК України технічний запис судового засідання є додатком до протоколу судового засідання і після закінчення судового засідання приєднується до матеріалів справи.

Пункт 2.7. Інструкції вказує, що журнал судового засідання (згідно ст.248 ЦПК України протокол судового засідання) - документ, що ведеться в суді у порядку здійснення цивільного, кримінального та адміністративного судочинства, одночасно з технічним фіксуванням судового засідання за допомогою спеціальної програми звукового запису. Зміст протоколу судового засідання визначено у ст. 248 ЦПК України.

Згідно з вимогами ст. 248 ЦПК України у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом. У протоколі судового засідання зазначаються такі відомості: 1) рік, місяць, число і місце судового засідання; 2) найменування суду, який розглядає справу, прізвища та ініціали судді, секретаря судового засідання; 3) справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи; 4) порядковий номер вчинення процесуальної дії; 5) назва процесуальної дії; 6) час вчинення процесуальної дії; 7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати; 8) інші відомості, визначені цим Кодексом.

Саме відповідність протоколу вимогам Цивільного Кодексу України, а ні відомчим інструкціям, встановлює його вірність та правильність.

Складення протоколу здійснюється секретарем у системі «комп`ютерна програма фіксування судового процесу «судове засідання» «Акорд» виготовленої на замовлення Судової державної адміністрації, та в якою міститься зразкова форма протоколу, яка заповнюється секретарем під час судового засідання та зміна даної форми самим секретарем неможлива.

Оскільки, згідно з Інструкцією, протокол судового засідання ведеться одночасно із здійсненням технічного запису, а відповідно до положень ст. 247 ЦПК України, технічний запис судового засідання є додатком до протоколу судового засідання, немає необхідності детально відображати в ньому зміст пояснень учасників процесу. Про зміст конкретної процесуальної дії особа зможе дізнатися з технічного носія інформації, а у протоколі судового засідання достатньо зазначити тільки її порядковий номер, назву і час її вчинення. Дослівний запис у протоколі судового засідання всіх пояснень учасників судового процесу, які надані під час судового розгляду, діючими нормами процесуального права не передбачений.

Відповідно до статті 249 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають право ознайомитися із технічним записом судового засідання, протоколом судового засідання та протягом п`яти днів з дня проголошення рішення у справі подати до суду письмові зауваження щодо неповноти або неправильності їх запису.

У ч. 2 ст. 249 ЦПК України, вказано що, головуючий розглядає зауваження щодо технічного запису судового засідання та протоколу судового засідання, про що постановляє відповідну ухвалу.

Як вбачається з протоколу судового засідання від 28 травня 2019 року даний протокол у повній мірі відображає хід судового засідання, містить назву процесуальної дії та час її вчинення, тобто відповідає вимогам ст. 248 ЦПК України, крім повної назви позову.

Отже, щодо низки інших зауважень до протоколу судового засідання від 28 травня 2019 року по вказаній цивільній справі, суд приходить до висновку, що вищевказані зауваження слід визнати необґрунтованими та таким, що не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 247, 248, 249, 258 - 260 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Зауваження ОСОБА_1 з приводу неповноти і неправильностей записів у протоколі судового засіданні у справі № 288/1489/17 2/288/254/19 щодо визнання цивільних прав і їх захист задовольнити частково.

Посвідчити правильність зауважень ОСОБА_1 на протокол судового засідання від 28 травня 2019 року щодо неповноти та неправильності у вступній частині протоколу назви справи та вважати правильним назву позову - "про визнання права вважати рішення таким, яким не було закінчено розгляд справи за фактичною позовною вимогою поновити на роботі лікарем - епідеміологом, визнання права вважати відсутньою заяву про звільнення з 29 липня 1997 року з посади завідувача епідеміологічним відділенням Попільнянської районної санітарно - епідеміологічної станції Житомирської області".

В решті зауважень з приводу неповноти і неправильностей записів у протоколі судового засідання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник