У Х В А Л А

"02" липня 2019 р.

м. Київ

справа № 755/3908/19

провадження № 2/755/4574/19

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., перевіривши додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, по позовній заяві ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Товариства з додатковою відповідальністю Страхова компанія «Альфа-Гарант», про стягнення майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди,

УСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Товариства з додатковою відповідальністю Страхова компанія «Альфа-Гарант», про стягнення майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 11 березня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Товариства з додатковою відповідальністю Страхова компанія «Альфа-Гарант», про стягнення майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди було повернуто позивачу.

Постановою Київського апеляційного суду від 11 червня 2019 року ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 11 березня 2019 року скасовано та справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу справи матеріали справи передано у провадження судді Галагану В.І.

Виконання завдань цивільного судочинства залежить від встановлення судом у справі об'єктивної істини та правильного застосування норм матеріального і процесуального права. Для цього Цивільний процесуальний кодекс України покладає на суд обов`язок, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, створювати необхідні умови для всебічного і повного дослідження обставин справи.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч. 1, 3 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач повинен додати до заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Разом з тим, відповідно до даних матеріалів справи 20 березня 2019 року представником позивача адвокатом Сациком Р.В. отримано матеріали позовної заяви з додатками разом із копіями останніх.

Таким чином, позивачами має бути надано суду повний пакет документів згідно додатків до позовної заяви та копії позовної заяви з додатками для вручення учасникам справи.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява, серед іншого, повинна містити: зазначення ціни позову, яка визначається вартістю майна.

Згідно п. 1, 10 ч. 1 ст. 176 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Таким чином, з огляду на предмет спору, що викладений у прохальній частині позовної заяви, ціна позову становить суму всіх вимог майнового характеру, тобто, 126 650,00 грн. (112 050,00 грн.+13 600,00 грн.+1 000,00 грн.), однак позивачами зазначено ціну позову у сумі 182 050,00 грн., не урахувавши вимоги щодо відшкодування витрат на проведення експертизи (13 600,00 грн. та 1 000,00 грн.), які є складовою збитків відповідно до положення п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України та, відповідно, вимогами майнового характеру, які також складають ціну позову. При цьому слід зауважити, що сума заявленої позивачем моральної шкоди не являється складовою ціни позову, оскільки моральна шкода є вимогою немайнового характеру.

За ч. 1 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Тобто, у разі відсутності документів, які є підставою для звільнення позивача від сплати судового збору, позивачем має бути сплачено судовий збір відповідно до вимог та в порядку, встановленому Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 1 січня 2019 року становить 1 921,00 грн.

Як убачається із змісту позовної заяви, позивачі до суду звернулися із двома вимогами немайнового характеру, зокрема, про стягнення моральної шкоди на користь кожного з позивачів, таким чином позивачами має бути оплачено судовий збір за кожну вимогу немайнового характеру, тобто у розмірі 1536,80 грн. (768,40 грн.*2).

Крім того, ураховуючи, що позивачі звернулися до суду з вимогами майнового характеру на загальну суму 126 650,00 грн., яка складає ціну позову, що зазначено вище, позивачами має бути оплачено судовий збір у розмірі 1 266,50 грн. - за вимоги майнового характеру.

Таким чином, на виконання вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, позивачами на виконання даної ухвали суду окрім додатків до позовної заяви та її копій у кількості, відповідній учасникам справи, має бути надано суду докази повної оплати судового збору на загальну суму 2 803,30 грн. (1 266,50 грн. - за вимоги майнового характеру + 1 536,80 грн. - за вимоги немайнового характеру), або, за наявності підстав для звільнення позивачів від сплати судового збору, що передбачено ст. 5 Закону України «Про судовий збір», позивачами має бути надано суду відповідні докази звільнення позивачів від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями175, 177, 185, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Товариства з додатковою відповідальністю Страхова компанія «Альфа-Гарант», про стягнення майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: В.І. Галаган