Номер провадження 2/754/5398/19
Справа №754/5543/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - ЛІСОВСЬКОЇ О.В.

за участю секретаря - Грей О.П.

представника позивачів ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Київської міської ради, третя особа: П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності у порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до відповідача Київської міської ради про визнання права власності у порядку спадкування, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла їх мати ОСОБА_4 . Після смерті матері відкрилася спадщина на майно, у тому числі і на квартиру АДРЕСА_1 . Спадкоємцями першої черги після смерті матері є позивачки, як рідні діти. Позивачі в установлений законом строк звернулися до державного нотаріуса П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини, але їм було відмовлено у видачі свідоцтва на вказану квартиру через відсутність правовстановлюючих документів, оскільки вказана квартира належала на праві власності матері, квартира знаходиться у будинку ЖБК, але при житті мати не встигла оформити право власності на дану квартиру. На підставі викладеного позивачі звертаються до суду з даним позовом, в якому просять визнати за ними право власності по Ѕ частині квартиру АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 .

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 15.04.2019 року задоволено заяву позивачів про витребування доказів.

27.05.2019 року до суду надійшов Відзив відповідача на позов, в якому представник відповідача просить прийняти рішення у даній справі відповідно до вимог діючого законодавства.

У судовому засіданні представник позивачів позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у своєму листі просить розглядати справу в його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника відповідача, за наявних у справі матеріалів.

Представник третьої особи у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у своєму листі просить розглядати справу в його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів.

Вислухавши пояснення представника позивачів, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачів ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть.

Померла під час життя була постійно зареєстрована та проживала у квартирі АДРЕСА_1 , що знаходиться у будинку, що належить ЖБК "Хімік-13".

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на майно, у тому числі і квартиру АДРЕСА_1 .

Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_4 є її рідні діти - позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвами про їх народження та матеріалами спадкової справи.

В установлений законом строк позивачі звернулися до державного нотаріуса П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини після померлої матері, але при оформленні спадщини з?ясувалось, що під час життя ОСОБА_4 , незважаючи на те, що була членом ЖБК, не оформила в установленому законом порядку право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Факт належності ОСОБА_4 на праві власності квартири АДРЕСА_1 підтверджується довідкою ЖБК "Хімік-13", відповідно до якої ОСОБА_4 була членом ЖБК "Хімік-13, при цьому пайовий внесок за квартиру був сплачений 03.10.1992 року у повному обсязі - у сумі 10311, 18 крб.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, як це передбачено ч. 1 ст. 1268 ЦК України.

Враховуючи те, що пай за квартиру АДРЕСА_1 при житті ОСОБА_4 був сплачений у повному обсязі, померла була членом ЖБК, але при житті не оформила в установленому законом порядку правовстановлюючі документи на квартиру, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підставними та обґрунтованими, а тому такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 19, 81, 141, 258-260, 263-265 ЦПК України, ст. 328, 1268 ЦК України, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Київської міської ради, третя особа: П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності у порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після померлої ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_3 право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після померлої ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Позивачка - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Позивачка - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Відповідач - Київська міська рада, адреса: м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Третя особа - П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, адреса: м. Київ, вул. Закревського, 47.

Повний текст рішення виготовлений 20 червня 2019 року.

Суддя О.В.Лісовська