Провадження № 2/760/905/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2019 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л.А., розглянув питання про застосування заходів процесуального примусу у справі за позовом Керівника місцевої прокуратури №9 в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , 3-я особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Дідович Ірина Вікторівна про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним, скасування державної реєстрації, визнання спадщини відумерлою,суддя

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Солом`янського районного суду міста Києва з грудня 2018 року перебуває цивільна справа за позовом Керівника місцевої прокуратури №9 в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним, скасування державної реєстрації, визнання спадщини відумерлою.

За час знаходження справи в провадженні суду відповідач ОСОБА_1 двічі оскаржував ухвалу суду про відкриття провадження в справі з одних і тих же підстав.

Так, 07 березня 2019 року відповідач подав апеляційну скаргу на ухвалу суду від 10 січня 2019 року про відкриття провадження в справі, не сплативши при цьому судовий збір.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 березня 2019 року апеляційна карга була залишена без руху, а ухвалою від 12 червня 2019 року повернута в зв`язку з невиконанням апелянтом ухвали суду та неотриманням кореспонденції.

Не дивлячись на це, 03 жовтня 2019 року після оголошеної в справі перерви відповідач повторно подав апеляційну скаргу на ухвалу суду про відкриття провадження в справі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 жовтня 2019 року в відкритті апеляційного провадження було відмовлено.

Повторна апеляційна скарга відповідачем була подана після судового засідання 28 серпня 2019 року, в якому було відмовлено в задоволенні клопотання про зупинення провадження в справі.

У зв`язку з цим представником відповідача був заявлений відвід головуючому в справі, необхідність розгляду якого стала підставою для оголошення в справі перерви.

При цьому представник відповідача є адвокатом, фахівцем у галузі права, а тому обізнаний, що з точки зору частини 4 статті 36 ЦПК України незгода з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу, і заявлений відвід є завідомо безпідставним.

Крім того, за час знаходження справи в провадженні суду відповідачем та його представником - адвокатом Хомичем І.О. було ініційовано ряд справ, а саме:

-01 квітня 2019 року представником відповідача подано позов від імені відповідача до Київської міської ради про встановлення факту проживання однією сім`єю та постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, який був зареєстрований під № 760/9444/19.

Ухвалою суду від 16 квітня 2019 року позов був повернутий на підставі заяви представника позивача в порядку п.3 ч.4 ст.185 ЦПК України.

-24 квітня 2019 року представник позивача - адвокат Хомич І .О. подав до суду аналогічний позов, який був зареєстрований під № 760/12343/19;

-24 квітня 2019 року представник позивача - адвокат Хомич І .О. подав до суду аналогічний позов, який був зареєстрований під № 760/14660/19;

Ухвалою суду від 12 липня 2019 року позов був повернутий на підставі ч.3 ст.185 ЦПК України.

-27 серпня 2019 року представник відповідача - адвокат Хомич І.О. подав до суду аналогічний позов, який був зареєстрований під №760/24490/19.

Ухвалою суду від 13 вересня 2019 року позов був повернутий на підставі ч.3 ст.185 ЦПК України.

-24 вересня 2019 року представник відповідача - адвокат Хомич І.О. подав до суду аналогічний позов, який був зареєстрований під №760/26658/19.

На даний питання про його прийняття судом не вирішено.

Відповідно до статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

- заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

- подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно з частиною 1 статті 143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Пунктом 1 частини 1 статті 148 Кодексу визначено, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Відповідно до частини 1, пунктів 10, 11 ч.3 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є. в тому числі, розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Таким чином, дії відповідача та його представника - адвоката Хомича І.О. свідчать про зловживання процесуальними правами, невиправданого затягування розгляду справи, порушення прав позивача на доступ до правосуддя, а тому суд вважає за необхідне застосувати до них заходи процесуального примусу в вигляді штрафу в дохід державного бюджету в розмірі двох прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 148 ЦПК України у випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Частиною 5 статті 148 Кодексу визначено, що ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом.

Стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України.

Керуючись ст. ст. 44, 143, 148 Цивільного процесуального кодексу України,суд

У Х В А Л И В:

1.Стягнути з ОСОБА_1 в дохід державного бюджету штраф в розмірі 3 842,00 (три тисячі вісімсот сорок дві) гривні.

2.Стягнути з ОСОБА_2 в дохід державного бюджету штраф в розмірі 3 842,00 (три тисячі вісімсот сорок дві) гривні.

3.Ухвала набирає законної сили негайно.

4. Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Стягувач: Державна судова адміністрація України, адреса: 01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5; ;

Боржник: ОСОБА_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Боржник: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Суддя Л.А.Шереметьєва