Провадження № 2/761/3045/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

12 серпня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого: судді - Притули Н.Г.

при секретарі: Смігунову В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа: Вишгородська міська рада Київської області про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів,-

В С Т А Н О В И В:

19 листопада 2018 року до суду надійшла вказана позовна заява.

В позовній заяві позивач просить: стягнути з відповідача на користь Вишгородської міської ради Київської області заподіяну шкоду, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення біоресурсів в розмірі 782,00 грн.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 14.07.2017 року о 18 год. 00 хв. на Канівському водосховищі річки Дніпро, у забороненій зоні греблі Київської ГЕС м. Вишгород Київської області ОСОБА_1 проводив заборонений рибний лов риби з берега поплавковою вудочкою на гачок, виловивши, при цьому, рибу, а саме: плоскирку загальною вагою 1,2 кг в кількості 23 штуки, чим завдав збитків рибному господарству України в сумі 782,00 грн., внаслідок чого порушив п.4.13.3 Правил любительського і спортивного рибальства та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 85 КУпАП, про що складено відповідний протокол про адміністративне правопорушення.

При цьому, позивач зазначає, що постановою у справі про адміністративне правопорушення №1/002412 від 14.07.2017 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення вищевказаного адміністративного правопорушення та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 170 грн.

Позивач зазначає, що з метою досудового врегулювання даного спору, відповідачу було направлено лист від 10.05.2018 року №7-19/3260-18 з проханням добровільно сплатити завдану майнову шкоду. Проте дана вимога отримана відповідачем не була, так як конверт із листом повернувся за закінченням терміну його зберігання.

В судове засідання представник позивача не з`явився. До суду надійшла заява представника позивача, в якій він просить слухати дану справу за його відсутності та зазначає, що не заперечує щодо ухвалення заочного рішення та просить позов задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлений про час та місце слухання справи, про поважні причини неявки в судове засідання суд не повідомив.

Представник третьої особи, в судове засідання не з`явився, до суду направив заяву про слухання справи за його відсутності.

Відповідно до вимог ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст. 280 ЦПК України, вважав за можливе розглянути справу без участі відповідача та ухвалив про заочний розгляд справи.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши в сукупності надані докази, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 14.07.2017 року відносно ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому зазначено, що 14.07.2017 року о 18 год. 00 хв. на Канівському водосховищі річки Дніпро, у забороненій зоні греблі Київської ГЕС м. Вишгород Київської області ОСОБА_1 проводив заборонений лов риби з берега поплавковою вудочкою на гачок, виловивши, при цьому, рибу, а саме: плоскирку загальною вагою 1,2 кг в кількості 23 штуки, чим завдав збитків рибному господарству України в сумі 782,00 грн., внаслідок чого порушив п.4.13.3 Правил любительського і спортивного рибальства та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та вчинив правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 85 КУпАП.

При цьому, постановою у справі про адміністративне правопорушення № 1/002412 від 14.07.2017 року ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.85 КУпАП та застосовано до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170 грн.

Відповідно до ст. 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Так, в даній постанові не було вирішено питання відносно відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення біоресурсів.

Як встановлено, в судовому засіданні вина ОСОБА_1 у порушенні п.4.13.3 Правил любительського і спортивного рибальства та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» є доведеною і відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Так, п. 6.2. Правил рибальства передбачено, що шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

Як вбачається, в даному випадку ОСОБА_1 було нанесено збитків рибному господарству України в розмірі 782,00 грн., що підтверджується відповідним розрахунком матеріальної шкоди до протоколу №002412.

Згідно ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на відшкодування.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством.

Відповідно до ст.ст. 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Статтею 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

У відповідності до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Так, відповідач в судове засідання не з`явився, не надав суду доказів, що в даному випадку сума завданої матеріальної шкоди є меншою або відсутня.

Отже, в судовому засіданні встановлено, що діями відповідача щодо проведення вилову риби в забороненому для будь-якого рибальства місці, порушено законодавство про охорону навколишнього природного середовища, а тому суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь Вишгородської міської ради Київської області, як власника водних біоресурів, матеріальну шкоду в розмірі 782,00 грн., завдану внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення біоресурсів.

Крім того, на підставі ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 1166 ЦК України, Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. ст. 4, 13, 77-82, 258, 263, 265, 268, 280-283, 354, 355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа: Вишгородська міська рада Київської області про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Вишгородської міської ради Київської області (місцезнаходження: пл. Шевченка. 1, м. Вишгород, Київська обл., ) кошти в розмірі 782 (сімсот вісімдесят дві) гривни 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області судовий збір у сумі 1762 грн. 00 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Н.Г. Притула