КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2019 року

м. Київ

справа № 756/5331/18

провадження № 22-ц/824/6936/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - суддіЛапчевської О.Ф.,
суддівБолотова Є.В., Музичко С.Г.,

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 28 січня 2019 року /суддя Коренюк А.М./

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та визнання майна спільним сумісним майном подружжя та його поділ, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся з вимогами про розірвання шлюбу та визнання майна спільним сумісним майном подружжя та його поділ. /а.с. 3-6/

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 28.01.2019 року позовну заяву повернуто заявнику./а.с. /

Не погоджуючись з вказаним рішенням, апелянт звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 28.01.2019 року і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На підтвердження вимог, викладених в апеляційній скарзі, апелянт посилався на необґрунтованість висновків суду першої інстанції. Вважає, що судом першої інстанції не повно з`ясовані обставини справи, зокрема те, квитанції про сплату судового збору у сумі 704, 80 грн. та 5 286 грн. були належним чином направлені до суду із позовною заявою та відповідними додатками. Ухвалу від 08.11.2018 року про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків їй направлено не було на зазначену адресу для листування, у Єдиному державному реєстрі судових рішень вона була оприлюднена 29.01.2019 року, а тому виконати її вимоги можливості не було. Зазначає, що зі справи зник оригінал квитанції № 28 від 11.04.2018 року на суму 5 286 грн. за оплату майнових вимог поділу майна подружжя у справі.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а судове рішення скасуванню з направленням цивільної справи до суду першої інстанції для продовження розгляду на підставі наступного.

Судом встановлено, що 24.04.2018 року ОСОБА_1 було подано позовну заяву до Оболонського районного суду м. Києв. /а.с. 3-6/

Відповідно до вимог вказаної позовної заяви позивач просила розірвати шлюб, визнати спільним майном подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_1 кошти в сумі 1 539 547, 69 грн., які були сплачені за Інвестиційним договором № 1994/СЛ2/087 та стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 кошти у сумі 769 773, 85 грн.

Як зазначено у додатках до позовної заяви, було додано дві квитанції про сплату судового збору.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 05.06.2018 року справа була передана за підсудністю до Дарницького районного суду м. Києва. /а.с. 35-36/

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 08.11.2018 року позовну заяву було залишено без руху, оскільки, зокрема позивач сплатила судовий збір лише за одну позовну вимогу немайнового характеру та необхідно сплатити ще за одну немайнову вимогу 704, 80 грн. та за вимогу майнового характеру 5 286 грн. /а.с. 44-45/

Вказану ухвалу було направлено судом на адресу позивача АДРЕСА_1 . /а.с. 46/

Зазначеної ухвали позивач не отримала, що підтверджується конвертом, який повернувся на адресу суду з відміткою підстав повернення «за закінченим терміном зберігання». /а.с. 47-48/

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 28.01.2019 року позовну заяву було повернуто позивачу, у зв`язку із не усуненням недоліків. /а.с. 48-49/

Постановляючи оскаржувану ухвалу про повернення позовної заяви суд першої інстанції керувався нормами ч. 3 ст. 185 ЦПК України, відповідно до якої, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Однак з таким висновком суду погодитись не можна з наступних підстав.

Як вбачається із матеріалів справи, до позовної заяви було долучено дві квитанції про сплату судового збору.

При зверненні до суду першої інстанції, працівники канцелярії не склали акту про відсутність вказаних додатків.

Отже, квитанції про сплату судового збору були наявними на момент подання позовної заяви до Оболонського районного суду м. Києва.

Крім того, в ухвалі Дарницького районного суду про залишення позовної заяви без руху було помилково визначено, що позивач звернулась із двома вимогами немайнового характеру та однією вимогою майнового характеру.

Так, позивач просила розірвати шлюб - вказана вимога немайнового характеру, за яку у 2018 році підлягала сплата у сумі 704, 80 грн.

Також, позивач просила визнати спільним майном подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_1 кошти в сумі 1 539 547, 69 грн., які були сплачені за Інвестиційним договором № 1994/СЛ2/087 та стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 кошти у сумі 769 773, 85 грн. - це дві вимоги майнового характеру, однак відповідно до ЗУ «Про судовий збір» за подання позову про поділ майна при розірванні шлюбу за такі вимоги сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - не менше 704,80 грн. та не більше 5286,00 грн.

Також, слід зазначити, що до апеляційної скарги апелянт прикладає ксерокопію квитанцій про сплату судового збору за подання позовної заяви на одному аркуші, що підтверджує доводи ОСОБА_1 про наявність оригіналів вказаних квитанції а подання їх разом з позовною заявою. /а.с. 67/

Разом з тим, всупереч зазначеній адресі для листування, вказаній позивачем у позовній заяві, а саме: АО «Голосіївська колегія адвокатів м. Києва», 03036, м. Київ, пр. 40-річчя Жовтня, 15-а, оф. 222, суд першої інстанції направив на адресу АДРЕСА_1 , тому позивач не отримала ухвали про залишення позовної заяви без руху та була позбавлена можливості виправити недоліки, якщо такі є.

Таким чином, суд першої інстанції передчасно дійшов висновку про повернення позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Керуючись ч. 1 ст. 379, ст.ст. 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 28 січня 2019 року -задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 28 січня 2019 року - скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанову суду апеляційної інстанції може бути оскаржено у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Головуючий: Судді: