Єдиний унікальний номер 229/4304/19
Номер провадження 2/229/969/2019

Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2019 року Дружківський міський суд Донецької області

у складі: головуючого судді Гонтар А.Л.

при секретарі Білик О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Дружківка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до територіальної громади Дружківської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

позивач ОСОБА_1 24 липня 2019 р. звернулася до Дружківського міського суду з позовною заявою до територіальної громади Дружківської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Свої позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її син ОСОБА_2 . Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді квартири

АДРЕСА_1 на праві власності належала ОСОБА_2 . Після смерті сина, спадкоємцем є вона за законом. Окрім неї інших спадкоємців після смерті її сина не має.

В зв"язку з відсутністю на час відкриття спадщини правовстановлюючих документів, які позивач потім знайшла в речах сина, браком коштів на нотаріальне посвідчення правочину, хронічною хворобою та зробленою операцією, позивач ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини в шість місяців. Просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 29 липня 2019 року провадження по справі було відкрито та справу призначено до підготовчого судового засідання на 09 вересня 2019 року (а.с.23-24).

09 вересня 2019 року підготовче засідання було закрито та надіслано до нотаріальної контори запит про наявність інших спадкоємців після померлого, справу призначено до розгляду по суті на 23 вересня 2019 року (а.с.31-32).

Відповідь нотаріальної контори надійшла до Дружківського міського суду 21 жовтня 2019 року (а.с.42-43).

Позивач ОСОБА_1 не з`явилася у судове засідання, надала заяву з клопотанням розглядати справу у її відсутності, підтримала позовні вимоги у повному обсязі, просила надати їй додатковий строк для прийняття спадщини (а.с.41).

Представник відповідача территоріальної громади Дружківської міської ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи їх повідомлено належним чином, надали заяву про розгляд справи у їх відсутності (а.с.27).

З огляду на це, відповідно до ст. 247 ЦПК України, суд, вважає за можливе розглядати справу у відсутності сторін, на підставі наявних у суда доказів, без фіксації судового процесу.

Вивчивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що згідно актового запису № 233 від 26 травня 1970 року, зробленого Гайським міським РАЦС Оренбурзької області позивач ОСОБА_1 є матір"ю ОСОБА_2 (а.с. 14).

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується актовим записом № 584 від 22 січня 2014 року (а.с.13).

Після смерті ОСОБА_2 залишилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 , яка належала померлому на підставі договору дарування частини квартири від 21.11.2013 року №4885 та на підставі свідоцтва про право власності від 24.09.1993 року №27 (а.с.7-12).

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, що визначається ст. 1261 ЦК України.

Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 заяви про прийняття або відмову від спадщини до Дружківської державної нотаріальної контори не надходили, спадкова справа не заводилась та свідоцтво про право на спадщину не видавалось (а.с.25-26)

Таким чином, судом встановлено, що позивач є спадкоємцем померлої першої черги за законом і відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець для прийняття спадщини мала подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини.

З приводу пропуску строку для звернення із заявою для прийняття спадщини ОСОБА_1 пояснила, що вона не має юридичної освіти, тому не зрозуміла пояснення юриста з приводу прийняття спадщини. Також позивач пояснила, що на момент відкриття спадщини вона не мала оригіналів правовстановлюючих документів, а також коштів для оформлення своїх спадкових прав. До матеріалів справи позивач надала копії своїх медичних документів, що підтверджують проходженням позивачем лікування, в тому числі шляхом оперативного втручання (а.с.15-21).

Суд вважає, що такі пояснення позивача щодо причин пропуску строку для звернення в нотаріальну контору з приводу прийняття спадщини є зрозумілими і переконливими. Більш того, ці пояснення позивача ніким не спростовані.

Враховуючи вказані конкретні обставини, відсутність заперечень відповідача щодо задоволення позовних вимог позивача, відсутність інших спадкоємців першої черги, а також за заповітом і відсутність спору про право на спадщину, у суду є підстави, що передбачені ч.3 ст. 1272 ЦК України для надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд враховує той факт, що відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов`язки, передбачені ст.ст.65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов`язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності.

При цьому ст.64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.

Таким чином суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а не її обов`язком, а позивач своєчасно не звернулась до нотаріуса через свою необізнаність, та в інший спосіб захистити своє право не може, інші спадкоємці відсутні, а спадщина не визнана відумерлою і відповідач не надав заперечень щодо позову, є підстави для задоволення позовних вимог з визначенням ОСОБА_4 тримісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Суд, вважає, що ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому їй можливо визначити додатковий термін, достатній для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного і керуючись ст. 10, 11,12,13, 76-81, 258-261, 263-265 ЦПК України, ст. 1261-1270, 1272 ЦК України, суд

в и р і ш и в :

позовні вимоги ОСОБА_1 до Териториальної громади в особі Дружківської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , для прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Донецької області через Дружківський міський суд Донецької області. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст рішення виготовлено у нардчій кімнаті 01 листопада 2019 року.

Суддя: А. Л. Гонтар