Справа № 306/2190/19
Провадження № 2/306/797/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 листопада 2019 року м. Свалява

Суддя Свалявського районного суду Закарпатської області Тхір О. А., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на об`єкт будівництва,-

В С Т А Н О В И Л А:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулася в суд із зазначеним позовом, в якому просять винести рішення, яким визнати за ними в рівних частинах право власності на об`єкт будівництва площею 69,3 кв.м., позначений на плані за номером 1-32,1-33, 1-34, 1-35, 1-36, 1-37, 1-39, 1-41, 1-42 з прилеглими балконами розташованими на другому поверсі об`єкту незавершеного будівництва будівлі літ. А в ур. «Біласовиця», с. Солочин, АДРЕСА_1 , яка зведена відповідачами за рахунок інвестованих позивачами коштів, відповідно до п.1 Договору позики(інвестування) від 27.10.2009 року на земельній ділянці з кадастровим номером :03:001: НОМЕР_1 .

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, передбачених ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

А саме, в порушення п.п. 4, 5, 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачі зазначаючи про наявність спору щодо нерухомого майна, не зазначають чим саме кожен з відповідачів порушує їх права, або інші особи, які не визнають чи оспорюють їх право власності, не конкретизують позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - та зміст позовних вимог щодо кожного з них, а саме, не зазначено в чому полягає спір, в чому полягає невизнання або оспорювання прав позивачів. Зі змісту позовної заяви та прохальної частини не можливо з`ясувати, які вимоги позивач пред`являє до відповідача ОСОБА_3 та до відповідача ОСОБА_4 , яким чином відповідачі не визнають, оспорюють, чи перешкоджають позивачам у здійсненні їх прав. Таким чином у позовній заяві, не викладено обставин, якими позивачі обґрунтовують свої вимоги; не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини, не конкретизовано вимог до відповідача ОСОБА_3 та до відповідача ОСОБА_4 , не обґрунтовано в чому полягає спір.

Крім того, не зазначено доказів на підтвердження належності даного майна відповідачам або іншим особам. Не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно постанови Пленуму Верховного суду України № 20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності, вирішуючи питання про грошові стягнення у справах за позовами про захист права приватної власності на майно, суди мають виходити з того, що: а) вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Згідно п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в позовній заяві не вказано ціну позову, проте в самій позовній заяві містяться відомості про те, що вартість спірного об`єкта будівництва, згідно з висновком про вартість майна становить 7 200 000 (сім мільйонів двісті тисяч) гривень, про те не конкретизовано яка саме вартість чи оцінка саме спірного об`єкта нерухомості. Одночасно до матеріалів позовної заяви надано лише одну сторінку № 8 зі звіту про оцінку майна, інших сторінок звіту не долучено.

Пунктом 2 ч. 1 ст.176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно вартістю майна.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору. У зв`язку з тим, що позивач не надав підтверджуючих документів ціни позову на час звернення до суду, то не можливо визначити чи в повному обсязі сплачений судовий збір.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 р., судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2019 року становить 1921 грн.

Частиною 1 ст. 9 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно з ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб .

Зазначені недоліки та неточності в позовній заяві перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Таким чином, позивачу слід усунути зазначені порушення, які допущені в позовній заяві та додати відповідні документи та докази в порядку, визначеному ст. 177 ЦПК України.

Повідомити позивача, що способом усунення недоліків позовної заяви є подання до канцелярії суду позовної заяви в новій редакції /з копіями для учасників справи/ з урахуванням виявлених суддею недоліків, зазначених в даній ухвалі, та з доданням належним чином оформлених документів та доказів.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Встановлена невідповідність позовної заяви вимогам ЦПК України є підставою для залишення її без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України суддя, -

У Х В А Л И Л А :

Позовну ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на об`єкт будівництва залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачами копії зазначеної ухвали.

Якщо позивачі у встановлений строк усунуть, зазначені в ухвалі недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У випадку невиконання недоліків у вказаний строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Свалявського районного суд

Закарпатської області О.А.Тхір

01.11.2019