Справа № 766/9884/18
14 червня 2019 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Майдан С.І.
за участю секретаря Красновського В.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією,
Ухвалою суду від 22.06.2018 року відкрито провадження за вказаною справою та розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників судового розгляду.
В судове засідання представник позивача не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, зазначив, що підтримує заявлені позовні вимоги та просить їх задовольнити з підстав, викладених у позові. Надав згоду на ухвалення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку, шляхом направлення судової повістки за адресою місця реєстрації відповідача, яка повернулася до суду за закінченням терміну зберігання.
Відповідно до ч.1, 3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
За таких обставин, враховуючи згоду представника позивача на слухання справи у відсутність відповідача, суд вважає можливим постановити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст.280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлений позов підлягає задоволенню за наступних підстав.
Судом встановлено, що відповідач є споживачем послуг з надання електропостачання в житловий будинок АДРЕСА_1 , які надає АТ «Херсонобленерго».
Під час проведення рейду 06.03.2018 року за адресою: АДРЕСА_2 .Херсон, АДРЕСА_3 .Садове, вул.Українська АДРЕСА_4 буд АДРЕСА_5 2 виявлено порушення правил користування електричною енергію, а саме самовільне підключення до мереж енергопостачальника з порушення схеми обліку. Змонтовано трьохфазний перемикач АП-63А, який відключає електролічильник від навантаження. Перемикач змонтовано в підвальному приміщенні. При відключені ввідного автомату АВ-25А і відключення даного перемикача електроенергія споживається, але приладом обліку не враховується і не сплачується, що суперечить Правилам користування електричною енергією побутовим споживачем та відповідно до порушення було складено акт №232890 від 06.03.2018 року.
Суму збитків позивач нарахував відповідно Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357 (із змінами та доповненнями) та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН.
Складено акт №232890 від 06.03.2018 року за яким ОСОБА_1 повідомлено про свої права внести зауваження до акту, однак жодних зауважень відповідачем не зазначено та він підписався в акті.
Відповідно до п.37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.
Відповідно до п.48 ПКЕЕН, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів.
Відповідно до п.53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. N56 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.
Відповідно ч.1,2 ст.27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.
Відповідно до ст.1166 Цивільного кодексу України встановлено, що майнова шкода, завдана діями особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ст.141 ЦПК України, на користь позивача з відповідача підлягають стягненню сплачені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1762,00 гривень.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов переконання, що заявлені позивачем АТ «Херсонобленерго» до ОСОБА_1 позовні вимоги є законними та обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.
Керуючись ст.1166 ЦК України, ст.ст. 12, 141, 263, 264-265, 280-282 ЦПК України, ст.22, 1166 ЦК України, ст.ст.26-27 Закону України «Про електроенергетику», п.п.1,37,42,48,53 Правил користування електричною енергією для населення, суд
Позов Акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією задовольнити.
Стягнути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_6 , на користь Акціонерного товариства «Херсонобленерго» судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1762,00 гривень.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Херсонської області в порядку ст. 355 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя С.І.Майдан