Справа № 709/1537/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2019 року смт. Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - Чубая В.В.,

за участі секретаря судового засідання - Кіян С.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Іркліївської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області, третя особа - ОСОБА_2 , про визнання права власності у порядку спадкування, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з цивільним позовом до Іркліївської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області (далі - відповідач), третя особа - ОСОБА_2 , про визнання права власності у порядку спадкування.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її дід по батькові - ОСОБА_3 , який постійно проживав у с. Іркліїв Чорнобаївського району Черкаської області. Заповіту ОСОБА_3 за життя не скадав, і після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить житловий будинок з надвірними спорудами та земельна ділянка. Спадщину ОСОБА_3 прийняли син померлого - ОСОБА_4 та дружина померлого - ОСОБА_5 , оскільки останні постійно проживали з ним однією сім`єю на час його смерті. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 померла, не встигши оформити свої спадкові права. Спадщину після її смерті прийняв ОСОБА_4 , однак він не встиг оформити спадкові права на спадщину батьків, оскільки ІНФОРМАЦІЯ_3 помер. Позивач прийняла спадщину свого батька ОСОБА_4 , оскільки вчасно подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, однак позбавлена можливості оформити свої спадкові права на житловий будинок з надвірними спорудами та земельну ділянку, оскільки правовстановлюючі документи на них відсутні. Рідна сестра позивача - ОСОБА_2 (далі - третя особа) вказану спадщину не прийняла. У зв`язку з цим позивач просила визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок з надвірними спорудами та земельну ділянку.

У судове засідання сторони не з`явились. Позивач подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити (а.с. 27). Відповідач надіслав відзив, в якому погодився з позовом та просив розглянути справу за відсутності його представника (а.с. 38). Третя особа також подала заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності (а.с. 42), при цьому відзив на позов, інших заяв чи клопотань не надіслала.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 9 вересня 2016 року серії НОМЕР_1 (а.с. 9).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 22 листопада 2016 року серії НОМЕР_2 (а.с. 10).

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 3 грудня 2018 року серії НОМЕР_3 (а.с. 11).

Позивач та третя особа є дочками ОСОБА_4 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження від 21 лютого 1989 року серії НОМЕР_4 (а.с. 13) і від

22 березня 1990 року серії НОМЕР_5 (а.с. 44) відповідно. Крім того, позивач та третя особа є внуками ОСОБА_3 і ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_4 від 2 квітня 1962 року серії НОМЕР_6 (а.с. 12).

Після укладення шлюбу з ОСОБА_6 позивач набула прізвище свого чоловіка " ОСОБА_1 ", що підтверджується копією свідоцтва про шлюб від 29 червня 2013 серії

НОМЕР_7 (а.с. 14), а третя особа після укладення шлюбу з ОСОБА_8 набула прізвище свого чоловіка " ОСОБА_1 ", що підтверджується копією свідоцтва про шлюб від 14 травня

2015 серії НОМЕР_8 (а.с. 44).

Згідно з довідками Іркліївської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області від 11 липня 2018 року №№ 2050, 2051 (а.с. 24, 25), виданих на підставі погосподарської книги № 17 (особовий рахунок № НОМЕР_9 ), ОСОБА_3 був зареєстрований і постійно проживав за адресою: АДРЕСА_1 , разом із дружиною - ОСОБА_5 та сином - ОСОБА_4 Водночас ОСОБА_5 після смерті чоловіка була зареєстрована та постійно проживала за вказаною адресою разом із сином ОСОБА_4 .

Відповідно до довідки Іркліївської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області від 25 березня 2019 року № 796 (а.с. 22), виданої на підставі погосподарської книги № 18 (особовий рахунок № НОМЕР_10 ), ОСОБА_4 був зареєстрований і постійно проживав за адресою: АДРЕСА_1 , один.

На підставі розпорядження Черкаської обласної адміністрації від 18 травня

2016 року № 245 "Про перейменування об`єктів топономіки Черкаської області" вул. Марії Пустовіт в с. Іркліїв Чорнобаївського району Черкаської області перейменовано на

вул. Родини Требінських, що підтверджується довідкою Іркліївської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області від 11 липня 2018 року № 2052 (а.с. 23).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, до складу якої входить:

- житловий будинок з надвірними спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який на праві власності належав ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло від 10 травня 1994 року № 9 (а.с. 17) та відповідно до висновку про вартість об`єкта оцінки від 13 серпня 2019 року має ринкову вартість 35300,00 гривень (а.с. 18);

- земельна ділянка для ведення особистого підсобного господарства площею

0,2044 га, кадастровий номер :01:000:0758, розташована за адресою:

АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_3 на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ЧР № 19-08-027 від 26 вересня 1997 року (а.с. 19), що також підтверджується копією витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 29 травня 2019 року № НВ-019 (а.с. 21), нормативна грошова оцінка якої становить 56369,82 гривень (а.с. 20).

Відповідно до змісту листів Чорнобаївської державної нотаріальної контори від

18 жовтня 2019 року (вих. №№ 1013/01-16 та 1014/01-16) (а.с. 51, 52), що надійшли у відповідь на запити суду (а.с. 47, 48), після смерті ОСОБА_5 заяв про прийняття спадщини та відмови від прийняття спадщини в нотаріальну контору не поступало, свідоцтва про право на спадщина не видавалися, однак після смерті ОСОБА_4 з заявою про прийняття спадщини в нотаріальну контору звернулася позивач (а.с. 53).

Водночас листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 13 серпня

2019 року (вих. № 548/02-16) позивачу повідомлено про відсутність у спадковій справі ОСОБА_4 оригіналу правовстановлюючого документу на житловий будинок, що в силу вимог пп. 4.15 п. 4 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, унеможливлює видачу свідоцтва про право на спадщину, та роз`яснено право на звернення до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування (а.с. 8).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Таким чином часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_4 є день його смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Судом встановлено, що позивач вчасно звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак не може оформити право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок з надвірними спорудами та земельну ділянку, оскільки оригінали правовстановлючих документів втрачено. При цьому судом встановлено, що крім позивача до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини інші спадкоємці не зверталися.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Виходячи зі змісту ст. 392 ЦК України право власності встановлюється в судовому порядку, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав може бути визнання права.

У п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" зазначено, що за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до постанови Верховного Суду України від 23 січня 2013 року у справі

№ 6-164цс12 у спадкоємця, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають із часу відкриття спадщини. Такий спадкоємець може захищати свої права володіння та користування спадковим майном відповідно до глави 29 ЦК України.

Пунктом "г" ч. 1 ст. 81 ЗК України передбачено, що громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі прийняття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Згідно з листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", якщо документи, що засвідчують право власності на нерухоме майно, існували, проте були втрачені власником та не можуть бути відновлені в передбаченому законом порядку, застосуванню підлягає ст. 392 ЦК України, відповідно до якої позов про визнання права власності може бути пред`явлений, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати власником документа, який засвідчує його право власності.

Таким чином, на думку суду, право на отримання правовстановлюючого документу на нерухоме майно, має особа, яка є власником цього майна, дане право нерозривно пов`язане з особою спадкодавця, а тому після його смерті спадкоємець не має можливості отримати правовстановлюючий документ на спадкове майно в позасудовому порядку.

Враховуючи, що визнання права власності на спадкове майно є винятковим способом захисту, який має застосовуватися якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню, оскільки відсутність у спадкодавця правовстановлюючих документів на спадкове майно унеможливлює оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

За таких обставин, беручи до уваги визнання позову відповідачем, відсутність заперечень у третьої особи проти задоволення позову, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 200, 206, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_11 , право власності в порядку спадкування за законом:

- на житловий будинок з надвірними спорудами, розташований за адресою:

АДРЕСА_1 , ринковою вартістю 35300,00 гривень, що належав її дідові - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- на земельну ділянку для ведення особистого підсобного господарства площею 0,2044 га, кадастровий номер :01:000:0758, розташовану за адресою:

АДРЕСА_1 , нормативна грошова оцінка якої становить 56369,82 гривень, що належала її дідові - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ЧР № 19-08-027 від 26 вересня 1997 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через відповідний суд.

Суддя В.В. Чубай