Житомирський апеляційний суд
Справа №296/8640/18 Головуючий у 1-й інст. Драч Ю.І.
Категорія 56 Доповідач Талько О. Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2019 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої - судді Талько О.Б.,

суддів: Коломієць О.С., Шевчук А.М.,

за участю секретаря Кравчук Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу №296/8640/18-ц за позовом ОСОБА_1 до Колективного учбово-виробничого підприємства "Експрес" про стягнення невиплаченої заробітної плати, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 13 лютого 2019 року, ухвалене під головуванням судді Драча Ю.І.,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом, в якому зазначила, що з 29 липня 2011 року прийнята на роботу до Житомирського Колективного учбово-виробничого підприємства "Експрес" перукарем. У зв`язку із законодавчим підвищенням з 1 січня 2017 року рівня мінімальної заробітної плати наказом № 2 від 3 січня 2017 року внесено зміни до штатного розкладу та оплати праці перукарям. Так, відповідно до п.2 даного наказу тарифна ставка перукарів з 1 січня 2017 року становить 3520 грн.

Згідно з додатком 2 до колективного договору та п.2 вищевказаного наказу передбачено, що заробітна плата перукарів нараховується у відсотках від суми зданої виручки. Фактично дане підвищення заробітної плати призвело до збільшення норм виробітку та планових завдань перукарям.

Стверджує, що про нові зміни діючих умов праці у сторону погіршення її не було повідомлено відповідачем. Даний факт встановлений позаплановою перевіркою уповноваженими особами Управління Держпраці у Житомирській області 4 вересня 2017 року. Крім того, при невиконанні норм виробітку не з вини працівника оплата праці проводилася за фактично виконану роботу всупереч приписам ст. 111 КЗпП України, де зазначено, що місячна заробітна плата в цьому разі не може бути нижчою від двох третин тарифної ставки встановленого йому розряду (окладу).

Згідно з довідками, виданими відповідачем, загальна сума виплаченої їй заробітної плати з січня по грудень 2017 року складає 14211 грн 53 коп., а за період з січня по червень 2018 року- 5966 грн. 60 коп.

Вважає, що відповідач щомісяця одночасно з виплатою заробітної плати повинен був проводити їй доплату до рівня мінімальної заробітної плати в 2017 році, а саме до 3200 грн, а з січня 2018 року до 3723 грн, незалежно від того, яка система оплати праці використовується.

Таким чином, просила суд стягнути з Колективного учбово-виробничого підприємства «Експрес» на свою користь невиплачену заробітну плату у сумі 40559 грн 87 коп.

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 13 лютого 2019 року в задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення та прийняти постанову, якою задовольнити позов.

Зокрема, зазначає, що працює по 8 год. кожного дня і незначна кількість клієнтів в перукарні є не її виною, а виною адміністрації Колективного учбово-виробничого підприємства « Експрес», яка не забезпечила належні умови праці, оскільки приміщення перукарні перебуває у незадовільному стані.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач зазначив, що на підприємстві для перукарів застосовується відрядна система оплати праці, тобто встановлений відсоток від суми зданої виручки. Виробниче завдання ( норма виробітку) працівникам встановлення з урахуванням розміру мінімальної заробітної плати у відповідний період. При відрядній системі оплати праці розмір заробітної плати визначається пропорційно обсягу виконаної роботи. При цьому, працівник не звільняється від обов`язку виконувати встановлену норму виробітку.

ОСОБА_1 виконала доведені завдання лише на 48,6 % у 2017 році, та на 57,8% - у 2018 році. Заробітна плата позивачці виплачувалась пропорційно до виконаної нею норми праці, що узгоджується з положеннями ч.5 ст.3-1 Закону України « Про оплату праці».

В судовому засіданні ОСОБА_1 та її представник підтримали апеляційну скаргу. При цьому, позивач пояснила, що умови праці є незадовільними, адміністрація відповідача належним чином не забезпечує її перукарським знаряддям та засобами гігієни, необхідними для надання перукарських послуг.

На думку представників відповідача, апеляційна скарга є безпідставною, оскільки ОСОБА_1 систематично не виконує норми виробітку внаслідок недбалого ставлення до виконання трудових обов`язків. Стан приміщення перукарні відповідає санітарним нормам й надає можливість на належному рівні надавати перукарські послуги, а незначна кількість клієнтів зумовлена виключно тим, що ОСОБА_1 безвідповідально ставиться до своєї роботи.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши пояснення осіб, які з`явились в судове засідання, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що позивач з 1 серпня 2011 року працює на посаді чоловічого перукаря у Колективному учбово-виробничому підприємстві "Експрес".

На даному підприємстві для перукарів застосовується відрядна система оплати праці, а саме: встановлений відсоток оплати праці від суми зданої виручки, що підтверджується додатком до колективного договору ( а.с. 23).

Наказом директора КУВП "Експрес" від 28 липня 2017 року з 1 серпня 2017 року для чоловічих перукарів відсоток оплати праці від зданої виручки визначений у розмірі 40%. Завдання на надання перукарських послуг встановлено у розмірі 8000 грн. протягом 2017 року, та 9308 грн. у 2018 році.

Доведені завдання позивач виконувала у середньому на 48,6 % протягом 2017 року та на 57,8 % у 2018 році. Оплата праці здійснювалась відповідно до виконаної нею роботи.

Згідно зі ст. 90 КЗпП України при відрядній оплаті праці розцінки визначаються виходячи з установлених розрядів роботи, тарифних ставок ( окладів) і норм виробітку ( норм часу).

Відрядна розцінка визначається шляхом ділення погодинної (денної) тарифної ставки, яка відповідає розряду роботи, що виконується, на погодинну (денну) норму виробітку. Відрядна розцінка може бути визначена також шляхом множення погодинної (денної) тарифної ставки, яка відповідає розряду роботи, що виконується, на встановлену норму часу в годинах або днях.

За правилами ч.1 ст.85 КЗпП України норми праці - норми виробітку, часу, обслуговування, чисельності - встановлюються для працівників відповідно до досягнутого рівня техніки, технології, організації виробництва і праці.

Статтею 88 КЗпП України також передбачено, що норми виробітку ( норми часу) і норми обслуговування визначаються, виходячи з нормальних умов праці, якими вважаються: справний стан машин, верстатів і пристроїв; належна якість матеріалів та інструментів, необхідних для виконання роботи, їх вчасне подання; вчасне постачання виробництва електроенергією, газом та іншими джерелами енергоживлення; своєчасне забезпечення технічною документацією; здорові та безпечні умови праці ( додержання правил і норм з техніки безпеки, необхідне освітлення, опалення, вентиляція, усунення шкідливих наслідків шуму, випромінювань, вібрації та інших факторів, які негативно впливають на здоров`я робітників, і т.ін.).

Відповідно до ч.1,5 ст. 95 КЗпП України мінімальна заробітна плата- це встановлений законом мінімальний розмір оплати праці за виконану працівником місячну (годинну) норму праці.

Мінімальна заробітна плата є державною соціальною гарантією, обов`язковою на всій території України для підприємств, установ, організацій усіх форм власності і господарювання та фізичних осіб, які використовують працю найманих працівників, за будь-якою системою оплати праці.

Аналогічна норма закріплена й у ч. 4 ст.3 Закону України " Про оплату праці".

Частинами 1,3-5 статті 3-1 цього Закону також передбачено, що розмір заробітної плати працівника за повністю виконану місячну (годинну) норму праці не може бути нижчим за розмір мінімальної заробітної плати.

Якщо нарахована заробітна плата працівника, який виконав місячну норму праці, є нижчою за законодавчо встановлений розмір мінімальної заробітної плати, роботодавець проводить доплату до рівня мінімальної заробітної плати, яка виплачується щомісячно одночасно з виплатою заробітної плати.

Якщо розмір заробітної плати у зв`язку з періодичністю виплати її складових є нижчим за розмір мінімальної заробітної плати, проводиться доплата до рівня мінімальної заробітної плати.

У разі укладення трудового договору про роботу на умовах неповного робочого часу, а також при невиконанні працівником у повному обсязі місячної (годинної) норми праці мінімальна заробітна плата виплачується пропорційно до виконаної норми праці.

Отже, застосування відрядної розцінки, виходячи з установленої норми виробітку ( норми часу) не звільняє роботодавця від виконання вимог, встановлених ст.3-1 Закону України " Про оплату праці". Для найманих працівників, які працюють за відрядною системою оплати праці, дана норма передбачає: забезпечення мінімальної заробітної плати за виконану працівником місячну (годинну) норму праці не нижче мінімальної заробітної плати в місячному розмірі; при невиконанні працівником у повному обсязі місячної (годинної) норми праці пропорційно до виконаної норми праці, проведенням доплати до рівня мінімальної заробітної плати пропорційно до виконаної норми праці.

Розмір заробітної плати може бути нижчим за встановлений трудовим договором та мінімальний розмір заробітної плати у разі невиконання норм виробітку, виготовлення продукції, що виявилася браком, та з інших, передбачених чинним законодавством причин, які мали місце з вини працівника ( ст. 21 Закону України "Про оплату праці"). В таких випадках доведення наявності вини працівника, що призвела до зменшення розміру заробітної плати, покладається на роботодавця.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_1 посилалась на неналежні умови праці, внаслідок чого вона була позбавлена можливості виконати встановлену норму виробітку.

В судовому засіданні досліджувався лист Головного управління Держпродспоживслужби в Житомирській області від 23 травня 2019 року, в якому повідомлено, що за наслідками звернення ОСОБА_1 24 січня 2019 року щодо незадовільного стану приміщення перукарні створено комісію, до складу якої увійшли спеціалісти департаменту соціальної політики Житомирської міської ради, представники КП " Інспекція з благоустрою м. Житомира" Житомирської міської ради, фахівці управління Держпраці у Житомирській області та Житомирського міського управління Держпродспоживслужби. Комісією проведено обстеження приміщення перукарні та встановлено, що факти, викладені у зверненні, підтвердилися. У зв`язку з виявленими порушеннями надано пропозиції комісії Житомирської міської ради та направлений лист адміністрації Українського фонду "Реабілітації інвалідів" Житомирської обласної ради щодо усунення виявлених недоліків у відповідності до вимог Державних санітарних правил та норм для перукарень різних типів №2.2.2.022-99.

Отже, в судовому засіданні встановлено, що приміщення перукарні перебуває у незадовільному стані. Умови праці не були враховані адміністрацією при встановленні норм виробітку, як це передбачено положеннями ст.88 КЗпП України. Зазначене свідчить про те, що невиконання норм виробітку протягом 2017 року та за період із січня по червень 2018 року не пов`язане з винними діями ОСОБА_1 . Доказів на спростування вказаної обставини суду не надано.

Таким чином, в даному випадку роботодавець зобов`язаний здійснити доплату ОСОБА_1 до рівня мінімальної заробітної плати, розмір якої з 1 січня 2017 року по 31 грудня 2017 року становив 3200 грн., а з січня 2018 року - 3723 грн. Отже, з врахуванням розміру мінімальної заробітної плати та виплачених раніше сум заробітної плати з відповідача підлягає стягненню 40559 грн. 87 коп.

Статтею 111 КЗпП України, зокрема, визначено, що при невиконанні норм виробітку не з вини працівника оплата провадиться за фактично виконану роботу. Місячна заробітна плата в цьому разі не може бути нижчою від двох третин тарифної ставки встановленого йому розряду ( окладу).

Проте, і з врахуванням положень даної норми працівник не може бути позбавлений права на отримання гарантованої законодавством мінімальної заробітної плати, оскільки за правилами ч.2 ст.97 КЗпП України форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами та організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами.

З аналізу наведених норм трудового законодавства можна дійти висновку про те, що заробітна плата за відрядною системою оплати праці виплачується у розмірі, меншому від мінімальної заробітної плати лише у випадку невиконання норм виробітку з вини працівника. У всіх інших випадках працівнику має бути забезпечене гарантоване державою право на оплату праці у розмірі, який не може бути меншим мінімальної заробітної плати.

Враховуючи вищезазначене, рішення підлягає скасуванню з ухваленням нового,- про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст.259,268,367,368,376,381-384 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 13 лютого 2019 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.

Позовні вимоги задовольнити.

Стягнути з Колективного учбово-виробничого підприємства "Експрес" на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі у розмірі 40559 грн. 87 коп., без врахування податків та обов`язкових платежів.

Стягнути з Колективного учбово-виробничого підприємства « Експрес» на користь держави 405 грн. 59 коп. судового збору.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді:

Повний текст постанови складений 18 червня 2019 року.