ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6672/19
провадження № 2/753/5233/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" травня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О.,

секретар судового засідання Кримчук Я.Р.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник позивача - ОСОБА_2 ,

відповідачі - 1. товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Депт Фінанс», 2. державний реєстратор в особі приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача Вадима Вікторовича,

представник відповідача 1 - Яцко В.В.,

вимоги позивача - про визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора, витребування майна з чужого незаконного володіння,

розглянув в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Депт Фінанс»про скасування заходів забезпечення позову та заяву про зустрічне забезпечення,

В С Т А Н О В И В:

28.03.2019 ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернулася до суду з позовом про визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора в особі приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача Вадима Вікторовича (далі по тексту - приватний нотаріус Рогач В.В.) від 06.11.2018 про державну реєстрацію права власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , за товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Депт Фінанс» (далі по тексту - ТОВ «ФК «Депт Фінанс», відповідач) та витребування вищевказаної квартири з чужого незаконного володіння.

На обґрунтування позову зазначила, що ТОВ «ФК «Депт Фінанс» в позасудовому порядку звернуло стягнення на квартиру позивача без достатніх на те правових підстав та з порушенням умов іпотечного договору і вимог законодавства, а саме: позивачу як іпотекодавцю не було направлено письмову вимогу про усунення порушень основного зобов`язання; реєстрація права власності здійснена на підставі положень пункту 4.5. іпотечного договору, які за своєю правовою суттю не є застереженням в розумінні Закону України «Про іпотеку»; стягнення на предмет іпотеки звернуто поза межами трьохрічного строку давності; не була проведена оцінка предмету іпотеки; державний реєстратор не пересвідчився у наявності заборгованості та її дійсності на момент державної реєстрації; на момент реєстрації переходу права власності існувало обтяження предмета іпотеки, накладене в рамках виконавчого провадження.

Ухвалою від 01.04.2019 суд вжив заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на

спірну квартиру та заборони ТОВ «ФК «Депт Фінанс» в позасудовому порядку вчиняти будь-які дії щодо розпорядження та користування нею.

09.04.2019 ТОВ «ФК «Депт Фінанс»звернулося до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову. Клопотання мотивоване тим, що повідомлені позивачем обставини не відповідають дійсності, а вжиті судом заходи забезпечення позову не співмірні заявленим вимогам та порушують права відповідача вільно, на власний розсуд, володіти, користуватись та розпоряджатись своїм майном.

25.04.2019 від ТОВ «ФК «Депт Фінанс»надійшла заява про зустрічне забезпечення. Посилаючись на те, що у позивача немає майна і доходів, на які можна звернути стягнення, а внаслідок вжитих судом заходів забезпечення позову відповідач несе збитки, відповідач просив зобов`язати позивача внести на депозитний рахунок суду грошові кошти в розмірі орієнтовної вартості предмета іпотеки, що становить 1 552 660 грн.

Представник позивача заперечував проти скасування заходів забезпечення позову та застосування зустрічного забезпечення посилаючись на існування реального ризику відчуження спірного майна та необґрунтованість доводів щодо заподіяння збитків внаслідок вжитих заходів забезпечення позову і недоведеність їх розміру.

Окрім того представник позивача зазначив, що за результатами розгляду апеляційної скарги відповідача Київський апеляційний суд прийняв постанову про скасування ухвали про забезпечення позову в частині заборони відповідачу вчиняти щодо розпорядження та користування квартирою, а ухвалу в частині арешту квартири залишив без змін.

Заслухавши учасників справи та вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що клопотання про скасування заходів забезпечення позову та заява про зустрічне забезпечення не підлягають задоволенню з таких підстав.

Системний аналіз положень норм ст. 149-158 ЦПК України дає підстави для висновку, що суд зобов`язаний скасувати заходи забезпечення позову лише у разі залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі та ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову, а в інших випадках підставою для скасування заходів забезпечення позову може бути зміна обставин, які враховувались при прийнятті рішення про їх вжиття.

При розгляді заяви про забезпечення позову суд пересвідчився у тому, що між сторонами дійсно виник спір і знайшов достатніми та обґрунтованими доводи позивача щодо існування реальної загрози відчуження спірної квартири на користь третіх осіб, на підставі чого дійшов висновку, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити виконання рішення суду або ефективний захист у разі повного або часткового задоволення позову.

З урахуванням підстав і предмету позову суд вважав належним і достатнім інструментом забезпечення ефективності судового захисту порушеного права арешт спірної квартири та заборону ТОВ «ФК «Депт Фінанс» у позасудовому порядку вчиняти дії щодо користування та розпорядження нею.

Зі змісту апеляційної скарги ТОВ «ФК «Депт Фінанс» вбачається, що усі аргументи щодо незаконності і необґрунтованості ухвали про забезпечення позову були предметом розгляду в суді апеляційної інстанції, який своєю ухвалою від 28.05.2019 скасував ухвалу в частині заборони відповідачу вчиняти дії щодо розпорядження та користування спірною квартирою, а ухвалу в частині її арешту залишив без змін.

Оцінка всім іншим доводам відповідача, зокрема, щодо неправдивості наданої позивачем інформації, буде надаватись судом при ухваленні рішення по суті позовних вимог, а відтак вказані обставини не можуть бути предметом розгляду при вирішенні питання про скасування заходів забезпечення позову.

Отже враховуючи, що розгляд справи в суді триває, а потенційний ризик переходу права власності на спірну квартиру до третіх осіб продовжує існувати, підстав для скасування заходів забезпечення позову суд не вбачає.

При постановленні ухвали про забезпечення позову суд, виходячи зі своїх дискреційних прав та керуючись принципом пропорційності, не знайшов підстав для застосування зустрічного забезпечення врахувавши при цьому, що позивач має зареєстроване в установленому порядку місце проживання в Україні, а застосовувані заходи забезпечення позову направлені виключно на збереження існуючого статус-кво між сторонами до ухвалення судового рішення та не несуть будь-яких потенційних збитків для відповідача.

З огляду на юридичну природу заходів забезпечення позову є очевидним, що вжиття таких заходів в тій чи іншій мірі обмежує права відповідача чи третьої особи, однак зважаючи на те, що право вимоги до позивача відповідач придбав за 107 520,54 грн., а квартира обтяжена іпотекою, його посилання на ймовірні збитки в розмірі орієнтовної вартості предмета іпотеки є безпідставними.

Не заслуговують на увагу і доводи відповідача про зловживання позивачем своїми процесуальними правами, оскільки зміст позовних вимог та обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не дають підстав вважати, що дії позивача є явно недобросовісними.

На підставі викладеного, керуючись статтями 158, 154 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Депт Фінанс»про скасування заходів забезпечення позову.

Відмовити у задоволенні заяви товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Депт Фінанс» про зустрічне забезпечення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя:

Повна ухвала складена 05.06.2019.