справа № 462/2554/19
Провадження № 2-с/462/43/19
УХВАЛА

06 червня 2019 року суддя Залізничного районного суду м.Львова Колодяжний С.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу,

встановив:

ОСОБА_1 05.06.2019 року звернулася до суду із заявою про скасування судового наказу, виданого Залізничним районним судом м. Львова 10 травня 2019 року, про стягнення із ОСОБА_2 на користь ЛКП «Богданівка» 2230,41 грн. заборгованості за житлово-комунальні послуги (справа № 462/2554/19).

Перевіривши матеріали заяви, вважаю, що таку слід повернути ОСОБА_1 без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України.

Проте, як вбачається із поданої заяви про скасування судового наказу, така не містить повних даних заявника та взагалі не містить даних боржника.

Відповідно до п.1 ч.5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом 2 ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір не справляється за подання заяви про скасування судового наказу.

Разом з тим, 03 жовтня 2017 року Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII, який набрав чинності 15 грудня 2017 року, доповнено пп.4-2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», яким встановлено, що за подання до суду заяви про скасування судового наказу сплачується судовий збір у розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи те, що за загальним правилом наступний закон з того ж питання скасовує дію попереднього закону, то суд вважає, що за подання до суду заяви про скасування судового наказу заявнику необхідно було сплатити судовий збір відповідно до п.п. 4-2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 2019 рік складає 96,05 грн.

Проте, всупереч вказаним вимогам закону, ОСОБА_1 до заяви про скасування судового наказу не надано квитанції про сплату судового збору у встановленому законом розмірі або докази щодо звільнення її від сплати судового збору.

Окрім того, частиною 1 статті 170 ЦПК України встановлено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, боржником у справі є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

В той час як заявником по заяві про скасування судового наказу є ОСОБА_1 , яка зареєстрована за тією ж адресою.

Тобто, заявник не є стороною наказного провадження у вказаній справі, при цьому не наведено жодного обгрунтування наявності у неї права на звернення із заявою про скасування судового наказу в порядку ст.170 ЦПК України, з представленням підтверджуючих документів.

Також слід зауважити, що заява про скасування судового наказу подана з мотивів того, що боржник ОСОБА_2 померла у 2002 році, однак жодних підтверджуючих такі обставини документів заявником не надано, що позбавляє суд об`єктивної можливості дати оцінку цим обставинам.

Частиною 6 ст.170 ЦПК України передбачено, що у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи наведене, подана ОСОБА_1 заява про скасування судового наказу не відповідає вказаним вимогам ст. 170 ЦПК України, а тому вважаю за необхідне повернути таку без розгляду.

Керуючись ст. 170 ЦПК України,

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Залізничним районним судом м. Львова 10 травня 2019 року у справі № 462/2554/19 про стягнення із ОСОБА_2 на користь Львівського комунального підприємства «Богданівка» 2230,41 грн. заборгованості за житлово-комунальні послуги - повернути без розгляду.

Повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заяву з дотриманням встановленого законом строку у разі, якщо перестануть існувати обставини, які були підставою її повернення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 року): до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, а саме, відповідно до ч.1 ст. 296 ЦПК України : апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: (підпис)

З оригіналом згідно.

Суддя: С.Ю.Колодяжний