Справа № 754/8166/19
У Х В А Л А

Іменем України

05 червня 2019 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 , про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мазарчук Наталія Володимирівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Парфеньонок Тетяна Євгенівна, Головне територіальне управління юстиції у м.Києві Міністерства юстиції України, про визнання договору купівлі-продажу недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернулася до суду із заявою про забезпечення позову, в якій просила вжити заходи забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000) загальною площею 48,9 кв.м., належній ОСОБА_3 на підставі договору поділу майна майна подружжя №929 від 26.04.2019 року, посвідченому приватним нотаріусом Мазарчук Н.В..

Свою заяву представник позивача обґрунтовує тим, що в провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мазарчук Наталія Володимирівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Парфеньонок Тетяна Євгенівна, Головне територіальне управління юстиції у м.Києві Міністерства юстиції України, про визнання договору купівлі-продажу недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння. Позивач звернувся до суду з позовом посилаючись на те, що відповідно до договору купівлі-продажу від 10.03.1992 року посвідченого державним нотаріусом П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори є власником спірної квартири. Взимку 2017 року, представник позивача за довіреністю, ОСОБА_4 , яка наглядала за даною квартирою дізналась, що в квартирі зламані замки та винесено меблі. При приїзді до квартири з`ясувалось, що у квартири з`явилися нові власники, які нібито придбали цю квартиру. Але ОСОБА_2 цю квартиру нікому не продавав, довіреність на вчинення дій щодо продажу квартири нікому не надавав. Як з`ясувалося в подальшому, квартиру придбала ОСОБА_5 у ОСОБА_6 . Договір купівлі - продажу було оформлено нотаріусом Парфеньонок Т.Є. 14.12.2016 року. Позивачу ці люди не відомі. Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №89762563 від 16.06.2017 року, власником квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_5 . Потім було з`ясовано, що ОСОБА_6 , помер ще в 2013 році та фактично не міг він продати квартиру в 2016 році. Документи які були подані нотаріусу ПарфеньонокТ.Є. не відповідають дійсності. Після цього було з`ясовано, що ОСОБА_5 відчужила квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_3 відповідно до договору про поділ спільного майна подружжя, зареєстрованого за реєстром №929 від 26 квітня 2019 року Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мазарчук Наталією Володимирівною. Враховуючи той факт, що в Єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно міститься інформація про власника спірної квартири - ОСОБА_3 у позивача є всі підстави вважати, що ним можуть бути вчиненені дії щодо подальшого відчуження квартири, що може призвести до утруднення чи навіть до неможливості виконання рішення суду.

Так, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При цьому, відповідно до вимог ч.1 ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Частиною 3 ст. 150 ЦПК України встановлено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

При цьому, слід зазначити, що згідно роз`яснень, які містяться в п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства про розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 року №9, встановлено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, заявляючи клопотання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру відповідача, заявником подана заява про забезпечення позову, яка містить обґрунтування, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення можливого рішення суду про задоволення позову, а обсяг позовних вимог та свідчать про відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Дослідивши матеріали заяви, обставини, доводи викладені у заяві позивача, суд дійшов висновку про задоволення заяви про забезпечення позову, оскільки заявником обґрунтовано необхідність застосування вибраного виду забезпечення позову та обґрунтовано співмірність виду забезпечення позову.

Керуючись статтями 149-153, 259-260, 353-355 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

заяву представника позивача ОСОБА_1 , про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мазарчук Наталія Володимирівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Парфеньонок Тетяна Євгенівна, Головне територіальне управління юстиції у м.Києві Міністерства юстиції України, про визнання договору купівлі-продажу недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння - задовольнити.

Накласти арешт на об`єкт нерухомого майна, а саме - квартиру АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000) загальною площею 48,9 кв.м, належну ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на підставі договору поділу майна подружжя №929 від 26.04.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мазарчук Н.В..

Позивач: (стягувач за виконавчим документом)

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин Російської Федерації, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2

Відповідач: (боржник за виконавчим документом)

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення та підписання. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Копію ухвали суду для подання для виконання видати позивачу (стягувачу за даним виконавчим документом) та (або) його представнику.

Суддя: Н.Г. Таран