ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2019 року

м. Харків

Справа № 639/7493/16-ц

Провадження № 22-ц/818/2984/19

Категорія: інші

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого - Кіся П.В.,

суддів: - Хорошевського О.М.,

- Яцини В.Б.,

за участю секретаря - Пузікової Ю.С.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідачі: Комунальне підприємство «Жилкомсервіс», Департамент житлового господарства Харківської міської ради

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові апеляційну скаргу Комунального підприємства «Харківський архітектурно-проектний центр»

на ухвалу Жовтневого районного суду м.Харкова від 26 березня 2019 року у складі судді Труханович В.В.

у цивільній справі №639/7493/16-ц за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Жилкомсервіс», Департаменту житлового господарства Харківської міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-

в с т а н о в и в :

06.10.2016 року адвокат Крячко О.В., діючи за Дорученням про надання безоплатної правової допомоги звернувся від імені та в інтересах ОСОБА_1 до Жовтневого районного суду м.Харкова з позовом до КП «Жилкомсервіс» і Департаменту житлового господарства Харківської міської ради про відшкодування матеріальної і моральної шкоди, у якому просив:

- визнати неправомірною бездіяльність КП «Жилкомсервіс» по незабезпеченню належного утримання та своєчасного проведення капітального ремонту одноповерхового житлового будинку АДРЕСА_2 , що належить позивачу;

- визнати неправомірною бездіяльність Департаменту житлового господарства Харківської міської ради по невключенню до титульних списків на проведення капітального ремонту цього будинку;

- стягнути з КП «Жилкомсервіс» та Департаменту житлового господарства Харківської міської ради на його користь у рахунок відшкодування матеріальної шкоди - 500 000 грн та моральної шкоди у розмірі 250 000 грн.

Обґрунтовуючи позов, адвокат Крячко О.В. вказував, що ОСОБА_1 відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого 02.07.2002 року відділом приватизації житлового фонду Управлінням комунального майна та приватизації ГУ економіки та комунального майна виконавчого комітету Харківської міської ради, належить на праві власності квартира АДРЕСА_2 , який (будинок) знаходиться в комунальній власності територіальної громади міста Харкова на балансі комунального підприємства «Жилкомсервіс».

Вказаний будинок 2017 року забудови перебуває в дуже поганому стані, що змусило ОСОБА_1 . звертатися до органів місцевого самоврядування з проханнями ремонту будинку, однак отримував відповіді КП «Жилкомсервіс» про те, що фінансування органом місцевого самоврядування для ремонту будинку не здійснювалося у зв`язку з тим, що вартість ремонту та приведення будинку в належний стан перевищує балансову вартість будинку.

Однак обставини, на які посилається відповідач, обґрунтовуючи свою бездіяльність, не відповідають дійсності, суперечать положенням ст.ст.526, 530 ЦК України, ст.184 ЖК України, Правилам утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005р. №76 та зареєстрованого в МЮ України 25.08.2005 року за №927/11207 (далі - Правила утримання будинків), положенням Порядку участі в організації та фінансуванню ремонту приватизованих житлових будинків їх колишніх власників, затверджених постановою КМУ від 08.10.1992 року №572, згідно яких балансоутримувач зобов`язаний вживати заходи по належному утриманню будинків і несе перед власником відповідальність за шкоду, заподіяну його майну шляхом відшкодування збитків.

Оскільки відповідачі не виконують передбачені законом обов`язки по належному утриманню житлового будинку, що призводить до його остаточного руйнування, а відтак і пошкодженню майна ОСОБА_1 та завдають шкоду здоров`ю ОСОБА_1 , який є інвалідом 2 групи, позивач, посилаючись на викладене та ст. ст. 22, 23, 1166, 1167 ЦК України, просив задовольнити позов і стягнути з відповідачів на користь ОСОБА_1 на відшкодування збитків, які він зазнав у зв`язку з пошкодженням свого майна, а також витрат, які він вже зробив або мусить зробити для відновлення свого порушеного права, орієнтовано 500 тис. грн., розмір якого буде уточнений після проведення відповідної експертизи, а також просив стягнути 250 тис. грн на відшкодування моральної шкоди, яка полягає у душевних стражданнях, викликаних неправомірними діями відповідачів та пошкодженням майна і здоров`я.

В межах розгляду справи судом за клопотанням представника позивача була призначена комісійна будівельно-технічна та оціночно-будівельна експертиза.

25.03.2019 представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням про забезпечення доказів, в якому просив забезпечити докази, шляхом зобов`язання КП «Харківський архітектурно-проектний центр» розробити і виготовити проектно-кошторисну документацію на капітальний ремонт (реконструкцію) одноповерхового житлового будинку № 49 (літ «Г» ) по АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_1 , з метою його приведення до нормального експлуатаційного стану з урахуванням висновку судової комісійної будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи №11272/11723 від 08.06.2018 та з відшкодуванням витрат.

В клопотанні зазначив, що у цій справі ухвалою суду було призначено судову будівельно-технічну експертизу.

В результаті проведення судової комісійної будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи (висновок №11272/11723 від 08.06.2018) було встановлено, зокрема те, що:

-в ході експлуатації будинку вимоги Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій щодо своєчасності, повноти його профілактичного та технічного обслуговування, а також граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилого будинку не дотримано;

-пошкодження елементів конструкцій, інженерних мереж спірного будинку викликані комплексом причин, в т.ч. - не проведення ремонтно- відновлювальних робіт протягом тривалого часу. Просідання фундаментів у зв`язку із відсутністю відмостки, несприятливого впливу суміжних територій.

Комісією експертів також було наведено орієнтований перелік ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати за ознаками зносу конструктивних елементів спірного будинку, що зафіксовані при проведенні натурного обстеження.

Однак, комісія експертів зазначила, що конкретний перелік та вартість відновлюваних ремонтно-будівельних робіт з урахуванням вартості будматеріалів, необхідних для приведення спірного будинку до нормального експлуатаційного стану можуть бути визначені лише при розробці проектно-кошторисної документації на капітальний ремонт (або реконструкцію) будівлі на підставі детального обстеження та прийнятих (на підставі аналізу доцільності) проектних рішень. Така проектна документація має виконуватись спеціалістами, що мають сертифікат проектувальника, зареєстрований в Державній реєстраційній службі України.

Ухвалою Жовтневого районного суду м.Харкова від 26 березня 2019 року клопотання представника позивача про забезпечення доказів задоволено.

Суд постановив: зобов`язати КП «Харківський архітектурно-проектний центр» розробити і виготовити проектно-кошторисну документацію на капітальний ремонт (реконструкцію) одноповерхового житлового будинку №49 (літ. «Г») по АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_1 , з метою його приведення до нормального експлуатаційного стану з урахуванням висновку судової комісійної будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи №11272/11723 від 08.06.2018.

В апеляційній скарзі КП «Харківський архітектурно-проектний центр» просить скасувати ухвалу суду, вважаючи її прийнятою з порушенням норм процесуального права і неправильним застосуванням норм матеріального права, та клопотання представника позивача про забезпечення доказів залишити без задоволення.

Обґрунтовуючи скаргу, скаржник зазначає, що розроблення та виготовлення проектної документації є предметом діяльності підприємства з метою отримання прибутку, яка здійснюється виключно на підставі укладених договорів з замовниками, оскільки однією із підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини. Таким чином, суд фактично зобов`язав підприємство виконати роботи, які здійснюються на підставі договору, тобто укласти договір, без визначення замовника.

Отже, для виготовлення проектної документації необхідно укласти договір з замовником, який має містити усі істотні умови, зокрема ціну та строк, при цьому за законом можливе спонукання до укладення договору виключно за рішенням суду за умови виникнення преддоговірного спору з підстав, передбачених законом. Таким чином, суд поклав на підприємство певні цивільно-правові обов`язки за відсутності підстав, передбачених ст. 11 ЦК України, не залучивши його при цьому до справи.

Зазначає, що оскільки виготовлення проектної документації та отримання прибутку від такої діяльності передбачено статутом підприємства, а підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини, КП «Харківський архітектурно-проектний центр» для виготовлення відповідної документації має укласти договір з замовником. В разі укладення такого договору, у якому будуть зазначені замовник та істотні умови, його положення, які є обов`язковими для сторін, будуть виконані в повному обсязі відповідно до вимог ст. 629 ЦК України. Оскільки на даний час не укладено договір із зазначенням в ньому сторони замовника, учасниками договору не визначено ціну, порядок оплати та передачі робіт, інші суттєві умови договору, то ці обставини унеможливлюють будь-які роботи з виготовлення документації.

Без укладення договору неможливо виготовити проектну документацію, оскільки від здійснення такої діяльності підприємство має платити податки з отриманого прибутку, подавати звітність, виплачувати заробітну плату працівникам з відповідними утриманнями до бюджету та пенсійного фонду та виконувати інші, встановлені податковим та трудовим законодавством обов`язки.

Крім того, за змістом статті 116 ЦПК України забезпечення доказів можливе лише щодо тих доказів, які вже існують на час здійснення такої процесуальної дії, а оскарженою ухвалою суд зобов`язує розроблення та виготовлення проектної документації, що суперечить законодавству, яким регулюється діяльність підприємства.

В відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу Жовтневого районного суду м.Харкова від 26 березня 2019 року без змін.

Зазначає, що суттєві для справи обставини, які пов`язані із розміром матеріальної шкоди можуть бути встановлені лише шляхом проведення судової експертизи. Крім того, при проведенні судової комісійної будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи комісія експертів зазначила, що конкретний перелік та вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт з урахуванням вартості будматеріалів, необхідних для приведення спірного будинку до нормального експлуатаційного стану можуть бути визначені лише при розробці проектно-кошторисної документації на капітальний ремонт (або реконструкцію) будівлі на підставі детального обстеження та прийнятих (на підставі аналізу доцільності) проектних рішень. Така проектна документація має виконуватись спеціалістами, що мають сертифікат проекувальника, зареєстрований в Державній реєстраційній службі України. Таким чином, для визначення розміру завданої позивачу внаслідок цивільного правопорушення матеріальної шкоди та вартості ремонтно-будівельних робіт необхідно надати експертам додатково проектно-кошторисну документацію на капітальний ремонт (або реконструкцію) будівлі. Але будівля, на капітальний ремонт (реконструкцію) якої необхідно виготовити проектно-кошторисну документацію, позивачу не належить, знаходиться у комунальній власності, а тому він не має правових підстав звертатись за її виготовленням до відповідних організацій. Згідно листа КП «Харківський архітектурно-проектний центр» розробка і виготовлення проектно-кошторисної документації на капітальний ремонт (реконструкцію) одноповерхового житлового будинку № АДРЕСА_2 неможлива у зв`язку із відсутністю у замовника права власності. Таким чином, позивач своїми силами не може отримати ключові для вирішення справи докази, а єдиним шляхом для вирішення справи по суті за таких обставин є лише зобов`язання виготовити таку документацію для подальшого проведення додаткової судово-будівельної експертизи.

Вважає, що КП «Харківський архітектурно-проектний центр» є спеціалізованою проектною організацією, яка створена Харківською міською радою і має усі необхідні можливості для складення необхідних суду документів. При цьому витрати на роботи, що будуть проводитись вказаним підприємством, можуть бути відшкодовані в порядку, встановлено ЦПК України для відшкодування судових витрат.

В судовому засіданні апеляційного суду представник КП «Харківський архітектурно-проектний центр» підтримав апеляційну скаргу і просив її задовольнити, посилаючись на викладені в ній доводи.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Крячко О.В. просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду без змін, вважаючи її законною і обґрунтованою.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення осіб, що з`явилися, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах заявлених вимог та доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню за таких підстав.

Згідно частини 1 ст.352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Оскільки ухвалою суду від 26 березня 2019 року на КП «Харківський архітектурно-проектний центр», який не є учасником справи, поклав обов`язок розробити і виготовити проектно-кошторисну документацію на капітальний ремонт (реконструкцію) житлового будинку № АДРЕСА_2 , то відповідно до положень частини 1 статті 352 ЦПК України КП «Харківський архітектурно-проектний центр» має право на апеляційне оскарження вказаної ухвали суду.

Постановляючи 26 березня 2019 року ухвалу про задоволення клопотання представника позивача про забезпечення доказів шляхом покладення на КП «Харківський архітектурно-проектний центр» обов`язку розробити і виготовити проектно-кошторисну документацію на капітальний ремонт (реконструкцію) житлового будинку № АДРЕСА_2, суд першої інстанції посилався на статтю 116 ЦПК України і вважав, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки для визначення розміру завданої позивачу внаслідок цивільного правопорушення матеріальної шкоди та вартості ремонтно-будівельних робіт необхідно надати додатково експертам проектно-кошторисну документацію на капітальний ремонт (або реконструкцію) будівлі.

Однак з такою ухвалою колегія суддів погодитися не може у зв`язку з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали.

Цивільне судочинство, згідно частини 1 статті 2 ЦПК України, здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надано Верховною Радою України.

Частиною 3 статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна доводити обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. ч. 1, 2 статті 116 ЦПК України, суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Постановляючи 26 березня 2019 року ухвалу про задоволення клопотання представника позивача про забезпечення доказу, суд першої інстанції не звернув увагу на ту обставину, що покладення на юридичну особу, яка не є стороною у спорі, але яка є самостійним суб`єктом господарської діяльності, обов`язку розробити і виготовити проектно-кошторисну документацію на капітальний ремонт (реконструкцію) житлового будинку, не є способом забезпечення доказів у розумінні цієї процесуальної дії, передбаченої ст.ст.116 та главою 5 розділу 1 ЦПК України, оскільки заявником, як вбачається із змістом його клопотання, не надано доказів про існування такого письмового доказу як проектно-кошторисна документацію на капітальний ремонт будинку №46 по вулиці Володимирська в м.Харкові, а навпаки, міститься вимога про покладення на КП «Харківський архітектурно-проектний центр», який не учасником справи, обов`язку виготовити у майбутньому таку проектно-кошторисну документацію, що знаходиться поза межами такої процесуальної дії, яка передбачена ст.116 ЦПК України.

Поза увагою суду залишилось і не вирішувалося взагалі такі суттєві питання, пов`язані з вирішенням клопотання: як взаємозв`язок між позовною вимогою про відшкодування шкоди, між обставинами, на які представник позивача посилається як на підставу позовних вимог і проектно-кошторисною документацією на капітальний ремонт будинку №АДРЕСА_2, який не є власністю позивача ОСОБА_1 та який не стверджує у позовній заяві про понесені ним збитки у виді фактичних витрат за здійснений ним ремонт будинку; про відшкодування судових витрат та збитків, спричинених у зв`язку із забезпеченням доказів.

Клопотання представника позивача не містить обов`язкового для застосування цієї процесуальної дії обґрунтування можливості втрати зазначеного в ньому засобу доказування у разі його незабезпечення.

З обставин справи вбачається об`єктивна неможливість такого обґрунтування, оскільки не можна втратити те, чого ще немає.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції від 26.03.2019 року підлягає скасуванню з постановленням нового судового рішення про відмову у задоволенні клопотання адвоката Крячко О.В. від 25.03.2019 року про забезпечення доказів шляхом зобов`язання КП «Харківський архітектурно-проектний центр» розробити і виготовити проектно-кошторисну документацію на капітальний ремонт (реконструкцію) одноповерхового житлового будинку №АДРЕСА_2 .

Зважуючи на ту обставину, що позивач ОСОБА_1 є інвалідом 2 групи, колегія суддів приходить до висновку, що судові витрати у виді сплаченого КП «Харківський архітектурно-проектний центр» судового збору при подачі апеляційної скарги, підлягають компенсації апелянту за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом міністрів України.

Керуючись ст .ст. 116, 141, 367, 368, п.2 ч.1 ст.374, п.4 ст.376, ст.ст.381-384, 389 ЦПК України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Харківський архітектурно-проектний центр» задовольнити.

Ухвалу Жовтневого районного суду м. Харкова від 26 березня 2019 року скасувати.

У задоволені клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення доказів від 25.03.2019 року - відмовити.

Судові витрати по оплаті судового збору, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, компенсувати за рахунок держави, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, на користь Комунального підприємства «Харківський архітектурно-проектний центр» у розмірі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку, відповідно до статті 389 ЦПК України, не підлягає.

Повне судове рішення складено 14 червня 2019 року.

Головуючий: П.В. Кісь

Судді: О.М.Хорошевський

В.Б. Яцина