Рішення

Іменем України

Справа № 712/10874/18

Провадження №2/712/296/19

30 травня 2019 року м.Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Марцішевської О.М.

за участю секретаря судового засідання Шевченка О.П.

позивача ОСОБА_1

представника третьої особи ОСОБА_2 А.В.

розглянувши у загальному позовному провадженні у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: виконавчий комітет Черкаської міської ради про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернулася до суду з вказаним позовом до відповідача ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), посилаючись на те, що позивач є власником 21/100 частини житлового будинку АДРЕСА_1 та земельної ділянки, на якій розташований будинок, на підставі договору купівлі-продажу частини житлового будинку від 26.05.2011. Поряд з домоволодінням позивача на суміжній земельній ділянці знаходиться домоволодіння, належне відповідачу, яка у 2012р. побудувала без відповідних дозволів та погоджень з державними органами впритул до забора позивача вигрібну яму. Вказана яма знаходиться на відстані менше 1 метра від огорожі земельної ділянки позивача та менше 20 м від її домоволодіння, а саме 5м, що порушує вимоги Санітарних норм та ДБН 360-92**. Більш того, вигріб облаштовано шинами, тобто він не є водопроникним, заповнено рідкими відходами життєдіяльності, кришка взагалі відсутня. Очищення зазначеної вигрібної ями своєчасно не здійснюється, що призводить до виливання відходів на поверхню землі та затоплення і забруднення земельної ділянки позивача, супроводжується постійним стійким неприємним запахом та порушує права позивача розпоряджатися на свій розсуд земельною ділянкою відповідно до її цільового призначення. На усні та письмові вимоги виправити вказані порушення відповідач жодним чином не реагує, що підтверджується листом від 12.07.2018. На звернення позивача до Державної екологічної інспекції в Черкаській області надано відповідь від 24.07.2018 №02-11/м-235-244 з пропозицією вирішення спору в судовому порядку. У зв"язку з викладеним, просить суд усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 шляхом зобов"язання ОСОБА_3 знищити, а саме засипати вигрібну каналізаційну яму, яка знаходиться на подвір"ї впритул біля паркана позивача; судові витрати покласти на відповідача.

Представник Черкаської міської ради надав письмові пояснення на позовну заяву, в яких позовні вимоги просив задовольнити, вказував, що 12.07.2018 позивач звернулась до управління інспектування Черкаської міської ради (вх.№5106-2 від 12.07.2018) щодо розміщення вигрібної ями на подвір"ї сусіднього домоволодіння по АДРЕСА_2 . Спеціалістами управління інспектування проведено перевірку фактів, викладених у заяві та виявлено факт розміщення вигрібної ями на подвір"ї сусіднього домоволодіння по АДРЕСА_2 біля межі з домоволодінням по АДРЕСА_1 . На вказаній вигрібній ямі на час перевірки була відсутня кришка. Вказує, що вигрібна яма має бути водонепроникною та мати кришку, що щільно прилягає, а також повинна бути обладнаною згідно з п.2.22 Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, затверджених наказом Мінохорони здоров"я України від 17.03.2011 №145. За порушення п.3.3.10 Правил на ОСОБА_3 складено протокол про адміністративне правопорушення за ст.152 КУпАП. 13.06.2018 адміністративною комісією ВК ЧМР винесено постанову №199 про адміністративне стягнення та накладено штраф на ОСОБА_3 в сумі 850 грн.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила задовольнити з підстав, викладенихї у позовній заяві.

Відповідач в судове засідання не з"явився, про причини нез"явлення суд не повідомив, відзиву на позов не подав.

Представник третьої особи Власенко А.В. в судовому засіданні підтримала позов з підстав, викладених у пояснення щодо позову.

Суд, вислухавши позивача, представника третьої особи, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником 21/100 частини житлового будинку АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу частини житлового будинку від 26.05.2011 та земельної ділянки, на якій розташований будинок, кадастровий номер НОМЕР_1 на підставі договору купівлі продажу земельної ділянки від 26.05.2011 р.н. 1847.

Відповідач зареєстрована у житловому будинку по АДРЕСА_3 , який розташований на суміжній з домоволодінні позивача ділянці, займане відповідачем житлове приміщення та ділянка, на якій зазначене житло розташоване, перебувають у комунальній власності міста. Згідно х пояснень спеціаліста КП ЧООТІ відповідачка зверталась до бюро технічної інвентаризації з приводу приватизації займаного нею житла, однак не реєструвала право власності.

Позивач вказує, що поряд з її домоволодінням на суміжній земельній ділянці відповідач яка у 2012р. побудувала без відповідних дозволів та погоджень з державними органами впритул до забора позивача вигрібну яму. Вказана яма знаходиться на відстані менше 1 метра від огорожі земельної ділянки позивача та менше 20 м від її домоволодіння, а саме 5м, що порушує вимоги Санітарних норм та ДБН 360-92**. Більш того, вигріб облаштовано шинами, тобто він не є водопроникним, заповнено рідкими відходами життєдіяльності, кришка взагалі відсутня. Очищення зазначеної вигрібної ями своєчасно не здійснюється, що призводить до виливання відходів на поверхню землі та затоплення і забруднення земельної ділянки позивача, супроводжується постійним стійким неприємним запахом та порушує права позивача розпоряджатися на свій розсуд земельною ділянкою відповідно до її цільового призначення.

29.05.2018 за №151-22-29 позивачка звернулась до Управління інспектування ЧМР щодо розміщення вигрібної ями на сусідньому домоволодінні по АДРЕСА_2 та листом від 06.06.2018 за №151-22-29 їй повідомлено про те, що спеціалістами відділу інспектування проведено перевірку з виїздом на місце та складено акт перевірки від 31.05.2018. Власниці домоволодінння по ОСОБА_4 "яснення законодавства по облаштуванню вигрібних ям, утримання території приватного домоволодіння та дотримання розділу "Добросусідство" Земельного кодексу України.

Згідно Акта перевірки управління інспектування ЧМР від 31.05.2018, складеного головними спеціалістами Богославець О. та ОСОБА_5 Г.І. за участю позивача ОСОБА_1 виявлено розміщення вигрібної ями на подвір"ї домоволодіння АДРЕСА_2 біля межі з домоволодінням по АДРЕСА_1 . Вигріб облаштовано автомобільними шинами, заповнено рідкими відходами, кришка відсутня. Візуально вигрібна яма розміщена менше 20 метрів від сусіднього домоволодіння АДРЕСА_4 будинку АДРЕСА_5 АДРЕСА_1 . Зі слів ОСОБА_1 очищення вигрібної ями у домоволодінні по ОСОБА_6 , АДРЕСА_6 своєчасно не здійснюється.

За порушення п.3.3.10 Правил на ОСОБА_3 складено протокол про адміністративне правопорушення за ст.152 КУпАП. 13.06.2018 адміністративною комісією ВК ЧМР винесено постанову №199 про притягнення відповідачки до адміністративної відповідальності з накладенням адміністративного стягнення штрафу в сумі 850 грн.

Згідно ст.41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним.

Відповідно до ч.1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

За вимогами ст. 386 ЦК України, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій для запобігання такому порушенню.

Крім того, у відповідності до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до положень ст.ст. 21, 24, 41 Конституції України, ст.319 ЦК України всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.

Конституцією України (ст. 41) та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до Закону України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції", закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст. ст. 316, 317, 319, 321 ЦК України).

Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння.

Відповідно до частини 2 статті 152 ЗК України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою.

У відповідності до ст. 91 ЗК України власники та користувачі земельних ділянок зобов`язані не порушувати прав власників суміжних земельних ділянок, а також дотримуватися правил добросусідства.

Законом України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» передбачено, що громадяни мають право на безпечні для здоровя і життя харчові продукти, питну воду, умови праці, навчання, виховання, побуту, відпочинку та навколишнє природне середовище. Громадяни зобовязані утримувати надані в користування чи належні їм на праві власності жилі, виробничі, побутові та інші приміщення відповідно до вимог санітарних норм (ст.ст. 4, 22 Закону).

Відповідно до ч. 2 ст. 293 ЦК України діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності.

Згідно ст. 15 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» підприємства, установи, організації тагромадянипри розробленні і використанні нових технологій, проектуванні, розміщенні,будівництві, реконструкціїта технічному переобладнанні підприємств, виробничих об`єктів іспоруд будь-якого призначення, плануванні та забудові населених пунктів, курортів, проектуванні і будівництві каналізаційних, очисних, гідротехнічних споруд, інших об`єктів зобов`язані дотримувати вимог санітарного законодавства.

Статтями 104, 152 ЗК України встановлено, що власники та землекористувачі земельних ділянок можуть вимагати припинення діяльності на сусідній земельній ділянці, здійснення якої може призвести до шкідливого впливу на здоров`я людей, тварин, на повітря, земельні ділянки та інше. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

Пунктом 1.1. Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, затверджених Наказом Міністерства охорони здоров`я України 17.03.2011 року № 145, передбачено, що вигрібна яма (вигріб) - це інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів, наземна частина якої обладнана щільно прилягаючою кришкою та решіткою для відокремлення твердих відходів.

Пунктами 2.21 та 2.22 «Держаних санітарних норм та правил утримання територій населених місць» передбачено, що вигреби повинні бути віддалені від меж земельних ділянок навчальних та лікувально - профілактичних закладів, стін житлових та господарських будівель і споруд а також колодязів на відстані не менше 20 метрів.

За приписами ст. 20 Закону України «Про планування і забудову територій», державні будівельні норми та інші нормативно-правові акти з питань планування і забудови територій (до яких належать регіональні і місцеві правила забудови) є обов`язковими для субєктів містобудування.

Відповідно до п.3.310 Правил благоустрою м.Черкаси, затвердженого рішенням Черкаської міської ради 11.11.2008 №4-688 Рідкі відходи (фекалії, сеча, помиї), що утворюються у житлових та громадських будівлях за відсутності централізованого водопостачання та водовідведення, допускається зберігати у існуючих вигрібних ямах (вигребах). У разі наявності дворових вбиралень вигрібна яма може бути спільною. Вигреби необхідно вичищати своєчасно в міру їх заповнення.

Вигріб повинен бути водонепроникним та мати кришку, що щільно прилягає, а також повинен бути обладнаним згідно з п. 2.22 Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, затверджених наказом Мінохорони здоров`я України від 17.03.2011 № 145.

Перевезення рідких відходів з вигребів та розміщення їх на території приватних домоволодінь, а також використання їх як добрива в сільському господарстві забороняється.

Відведення стічних вод, що утворились в процесі господарсько-побутової і виробничої діяльності (крім шахтної, кар`єрної і дренажної води), повинно здійснюватись централізованою системою водовідведення.

У разі відсутності інженерних мереж міської каналізації або розташування об`єктів на відстані не менше ніж 500 м від найближчого колектора стічних вод необхідно передбачати каналізування об`єктів на локальні очисні споруди, при цьому перевагу слід віддавати ґрунтовим методам біологічного очищення стічних вод.

Обладнання внутрішньо будинкової каналізації та каналізування об`єктів з відведенням стічних вод у вигрібні ями забороняється.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідач ОСОБА_3 порушила правила благоустрою шляхом експлуатації на використовуваній нею ділянці вигрібної ями з порушенням встановлених правил, чим створила перешкоди позивачці у користуванні належним їм домоволодінням у вигляді забрудення земельної ділянки позивачки та утворенням неприємних запахів, що в сукупності створює істотні неручності та перешкоди у цільовому використанні позивачкою належними їй будинком та ділянкою. Рекомендацій компетентних служб щодо усунення порушень відповідач не дотрималась, чим свідомо ухиляється від дотримання чинного законодавства, в тому числі Правил благоустрою м.Черкаси, затверджених рішенням Черкаської міської ради 11.11.2008 №4-688.

Положеннями ч. 1 статі 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідност. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Отже, враховуючи встановлені судом обставини щодо допущених порушень з боку відповідача при спорудженні та використанні вигрібної ями, які полягають в місці розташування вигрібної ями у безпосередній та не дозволеній близькості до сусідського домоволодіння АДРЕСА_7 , який належить позивачу, суд дійшов висновку про задоволення позову, оскільки порушені права позивача на користування майном підлягають до поновлення та судового захисту.

У звязку із задоволенням позовних вимог у повному обсязі, суд стягує з відповідача на користь позивача понесені останнім судові витрати у розмірі 704,80 грн.

Керуючись ст.ст. 10,12,13, 49, 7780,81,141,143, 258, 259, 263,265 ЦПК України, ст.ст.293, 389, 391 ЦК України, ст. 104, 152 ЗК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Зобов`язати ОСОБА_3 усунути перешкоди ОСОБА_1 у користування земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 шляхом демонажу вигрібної каналізаційної ями у домоволодінні за адресою АДРЕСА_2 .

Стягнути з ОСОБА_3 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , ІПН не відомий) на користь ОСОБА_1 , (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_2 ) сплачений позивачем судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 704 грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції (з початку функціонування Єдиної інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до суду апеляційної інстанції) протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, відповідачем- у випадку залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано, або за результатом розгляду справи судом апеляційної інстанції.

ГОЛОВУЮЧИЙ:

Дата виготовлення повного тексту рішення 07.06.2019р.

Веб-адреса рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua.