Постанова

Іменем України

29 травня2019 року

м. Київ

справа № 643/1455/18

провадження № 61-45696 св 18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Стрільчука В. А.,

суддів: Кузнєцова В. О., Олійник А. С., Погрібного С. О., Усика Г. І. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Харківська міська рада

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Московського районного суду м. Харкова від 11 квітня 2018 року у складі судді Короткого І. П. та постанову Апеляційного суду Харківської області від 06 вересня 2018 року у складі колегії суддів: Тичкової О. Ю., Котелевець А. В., Піддубного Р. М.

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У лютому 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Харківської міської ради про визнання поважними причин пропуску строку для прийняття спадщини та визначення додаткового строку для її прийняття.

На обгрунтування позовних вимог зазначав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його тітка - ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилась спадщина, що складається з квартири АДРЕСА_1 .

Строк для прийняття спадщини ним пропущено з поважних причин, оскільки про смерть тітки він дізнався наприкінці грудня 2016 року, і з цього часу почав вживати заходи з метою з`ясування місця перебування тіла померлої. 28 квітня 2017 року після впізнання тіла невідомої особи жіночої статі 65 років, він отримав висновок експерта Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи про смерть ОСОБА_2 , та лише 18 листопада 2017 року, з урахуванням направлення запиту до компетентних органів Російської Федерації, - свідоцтво про її смерть.

Після отримання свідоцтва про смерть спадкодавця, він звернувся до державного нотаріуса Одинадцятої харківської державної нотаріальної контори із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом, але отримав відмову з тих підстав, що він протягом встановленого законом строку не прийняв спадщину після смерті ОСОБА_2 .

Посилаючись на те, що причиною несвоєчасного звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 була затримка у видачі йому свідоцтва про смерть спадкодавця, з обставин, що не залежали від його волі, позивач просив визнати поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, та визначити додатковий строк тривалістю у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті

ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Заочним рішенням Московського районного суду м. Харкова від 11 квітня

2018 року позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивач не довів обставин пропуску строку для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 з поважних причин, ураховуючи, що про смерть тітки йому було відомо ще у січні 2017 року. Той факт, що позивач тривалий час оформляв свідоцтво про смерть спадкодавця, не дає підстав для висновку про існування об'єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання ним заяви нотаріусу про прийняття спадщини у межах шестимісячного строку з часу її відкриття.

Короткий зміст рішення апеляційного суду

Постановою Апеляційного суду Харківської області від 06 вересня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, заочне рішення Московського районного суду м. Харкова від 11 квітня 2018 року залишено без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що зважаючи на те, що про смерть ОСОБА_2 позивачу стало відомо з актового запису про смерть невідомої особи від 10 січня 2017 року № 499 року, згодом впізнаної ним як ОСОБА_2 , він мав достатньо часу до спливу встановленого чинним законодавством строку для прийняття спадщини, але звернувся до нотаріальної контори із відповідною заявою лише 13 грудня 2017 року, а відтак суд першої інстанції правильно визнав неповажними причини пропуску ним строку для прийняття спадщини. Рішення суду є законним та обгрунтованим, а тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги.

Узагальнені доводи касаційної скарги та аргументів інших учасників справи

У жовтні 2018 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга

ОСОБА_1 , у якій він просив скасувати заочне рішення Московського районного суду м. Харкова від 11 квітня 2018 року і постанову Апеляційного суду Харківської області від 06 вересня 2018 року, та ухвалити нове судове рішення, яким його позовні вимоги задовольнити, посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга обгрунтована посиланням на те, що суди попередніх інстанцій дійшли помилкового висновку про неповажність наведених ним причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої

ІНФОРМАЦІЯ_1 , та не звернули увагу на те, що зміни до актового запису про смерть спадкодавця були внесені одночасно з отриманням свідоцтва про її смерть, тобто 18 листопада 2017 року, що унеможливлювало його звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк з моменту її відкриття.

Незважаючи на те, що ОСОБА_2 була похована як невпізнана особа, він у найкоротший строк здійснив усі необхідні та залежні від нього дії направлені на своєчасне прийняття спадщини, але з огляду на значну тривалість оформлення документів про смерть спадкодавця, був позбавлений можливості звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк. Його поведінка, з моменту, коли він дізнався про смерть тітки, зокрема вчинення ним активних дій з метою реєстрації компетентним органом факту смерті тітки саме, як ОСОБА_2 , свідчить про його бажання прийняти спадщину.

Відзив на касаційну скаргу не надійшов.

Рух справи у Верховному Суді

Ухвалою Верховного Суду від 23 жовтня 2018 року відкрито касаційне провадження за касаційної скаргою ОСОБА_1 та витребувано справу із суду першої інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 25 квітня 2019 року справу призначено до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами.

Згідно частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Судами попередніх інстанцій установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла тітка ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина, до складу якої увійшла квартира АДРЕСА_1 .

Актовий запис про смерть від 10 січня 2017 року № 499, не містив даних про прізвище, ім'я та по батькові померлої, а тому ОСОБА_2 була похована як невідома особа.

Згідно висновку Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи від 28 квітня 2017 року, невідома жінка 65 років впізнана як ОСОБА_2

17 травня 2017 року позивач звернувся до Московського районного у м. Харкові відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області із заявою про внесення змін (доповнень) до актового запису про смерть № 499 від 10 січня 2017 року, в частині доповнення відомостей про померлу особу в зв'язку з впізнанням трупа.

Після розгляду вищенаведеної заяви та внесення змін до актового запису про смерть, 18 листопада 2017 року ОСОБА_1 видано свідоцтво про смерть ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою державного нотаріуса Одинадцятої харківської державної нотаріальної контори від 26 грудня 2017 року, ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 з підстав неприйняття ним спадщини у установлені законом строки, не проживання та відсутністю реєстрації зі спадкодавцем.

Позиція Верховного Суду та нормативно-правове обгрунтування

Вивчивши матеріали цивільної справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.

Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею

1272 ЦК України.

Частиною першою статті 1272 ЦК України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Залишаючи без задоволення вимоги ОСОБА_1 про визнання поважними причин пропуску ним строку для прийняття спадщини та визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , суди першої та апеляційної інстанції не звернули увагу, що актовий запис про смерть № 499 від 10 січня 2017 року складений Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, було доповнено відомостями про померлу особу - ОСОБА_2 лише 18 листопада 2017 року, того ж дня позивачу було видано свідоцтво про смерть ОСОБА_2

ОСОБА_1 , як єдиний спадкоємець померлої у період з грудня 2016 року та до моменту отримання ним свідоцтва про смерть ОСОБА_2 вчинив ряд активних дій з метою установлення того, що невідома особа жіночої статі 65 років, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та його тітка ОСОБА_2 є однією і тією ж особою, що підтверджено шляхом внесення змін до актового запису про смерть.

Зважаючи на наведене, суди першої та апеляційної інстанцій дійшли помилкових висновків про те, що ОСОБА_1 у межах шестимісячного строку з моменту відкриття спадщини (ІНФОРМАЦІЯ_1 року) мав змогу звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини на підставі відомостей, внесених станом на січень 2017 року до актового запису № 499 від 10 січня 2017 року щодо смерті невідомої особи жіночої статі 65 років.

За наведених обставин, висновки судів попередніх інстанцій про неповажність пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті

ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 є необгрунтованими, а тому оскаржувані судові рішення підлягають скасуванню.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Згідно з частинами першою та третьою статті 412 ЦПК України підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Оскільки суди попередніх інстанцій правильно встановили фактичні обставини справи, але неправильно застосували норми матеріального права, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку про скасування заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 11 квітня 2018 року та постанови Апеляційного суду Харківської області від 06 вересня 2018 року, з ухваленням у справі нового судового рішення про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Керуючись статями 141, 400, 402, 409, 412, 415, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Заочне рішення Московського районного суду м. Харкова від 11 квітня 2018 року та постанову Апеляційного суду Харківської області від 06 вересня 2018 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.

Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання поважними причин пропуску строку для прийняття спадщини та визначення додаткового строку для її прийняття задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити ОСОБА_1 додатковий тримісячний строк для подання ним заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті його тітки - ОСОБА_2 , померлої

ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий: В. А. Стрільчук

Судді: В. О. Кузнєцов

А. С. Олійник

С. О. Погрібний

Г. І. Усик