Дата документу 28.05.2019
Справа № 320/3314/19
Провадження № 2/320/2241/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2019 року м. Мелітополь

Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі головуючого судді Гнатик Г.В., за участю секретаря Панченко Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Мелітополі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 до Мелітопольської міської ради Запорізької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, в інтересах якої на підставі довіреності від 11.04.2019 року діє представник ОСОБА_2 , звернулась до Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області з позовом до Мелітопольської міської ради Запорізької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Свої вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_3 , якій за життя належала 2/3 частки житлового будинку АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину від 02.04.1996 року На підставі договору дарування від 16.12.1993 року позивачу належить 1/3 частка зазначеного житлового будинку. Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на 2/3 частик житлового будинку АДРЕСА_1 . 06 квітня 2019 року ОСОБА_1 звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, на яку 09 квітня 2019 року отримала письмове роз`яснення, що вона звернулась з заявою поза межами шестимісячного строку встановленого законом на прийняття спадщини. Вважала, що повинна була звернутись із заявою після спливу шести місяців після смерті спадкодавця. Також зазначила, що єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 Просить суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини, оскільки пропустила лише один день у силу своєї необізнаності.

Позивач у судове засідання не з`явилась, від її представника надійшла до суду письмова заява в якій він просить суд розглядати справу за їх відсутності, на задоволенні позову наполягає.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі на підставі наявних матерів справи. Також від відповідача надійшоі відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що позивачем не доведено поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки наведені нею обставини не повязані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вважає, що позовна заява ОСОБА_1 не підлягає задоволенню у повному обсязі.

У зв`язку з неявкою сторін у судове засідання, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких умов, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши поданий представником відповідача відзив, суд вважає за необхідне позовну вимогу задовольнити у зв`язку з наступним.

Матір`ю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 25.02.1950 року /а.с.6/.

06 березня 1981 року, ОСОБА_4 зареєструвала шлюб з ОСОБА_5 , після реєстрації шлюбу їй присвоєно прізвище ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серія НОМЕР_2 від 06.03.1981 /а.с.9/.

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 09.10.2018 /а.с. 8/.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належні їй 2/3 частини житлового будинку АДРЕСА_2 .

Відповідно до ст.1261 ЦК України в першу чергу право на спадщину за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Як зазначила позивач, вона є єдиним спадкоємцем після смерті матері ОСОБА_3 .

Відповідно до інформаційної довідки із спадкового реєстру від 15 травня 2019 року щодо наявності спадкової справи на ім`я ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 інформація відсутня.

Відповідно до письмового роз`яснення Мелітовольської державної нотаріальної контори від 09.04.2019 року № 833/01-19, ОСОБА_4 звернулась до державного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 та у відповідь отримала письмове роз`яснення, що у встановлений законодавством строк вона не подала заяву. /а.с.12/.

Згідно дост. 1217 ЦК Україниспадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.1ст. 1220 ЦК Україниспадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ч.1ст. 1222 ЦК Україниспадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

У відповідності до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

У відповідності до ч. 1ст. 1270 ЦК Українидля прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Між тим, суд також приймає до уваги доводи представника відповідача про те, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини.

Разом з цим, при вирішенні цивільно - правового спору суд також враховує, що одним з проявів верховенства права є положення про те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість - одна з основних засад права і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права.

Суд вважає за необхідне зазначити, що ця позиція ґрунтується, в тому числі, на рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року№ 15-рп/2004у справі № 1-33/2004.

Судом встановлено, що позивач не подала своєчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини, не відмовилася від спадщини.

У відповідності до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Суд вважає, що причини названі позивачем не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Однак, гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Враховуючи вищевикладене, проаналізувавши встановлені обставини справи, оцінивши надані докази як кожний окремо, так і в їх сукупності, оскільки позивачка пропустила строк прийняття спадщини, враховуючи також що пропущений строк є незначним., суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними та задовольнити позовні вимоги позивача, визначивши ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 12, 13, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 до Мелітопольської міської ради Запорізької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю у два місяці з дня набрання чинності даним рішенням, для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Запорізького апеляційного суду протягом 30 днів з дня складання повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Г.В. Гнатик