ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3181/19 Справа № 215/5728/18 Суддя у 1-й інстанції - Коноваленко М. І. Суддя у 2-й інстанції - Зубакова В. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2019 року м.Кривий Ріг

Справа № 215/5728/18

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Зубакової В.П.

суддів - Барильської А.П., Бондар Я.М.

секретар судового засідання - Євтодій К.С.

сторони:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрій Сергійович,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України без фіксації судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Кристалбанк» на ухвалу Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 грудня 2018 року, яка постановлена суддею Коноваленком М.І. в місті Кривому Розі Дніпропетровської області та повне судове рішення складено 12 грудня 2018 року, -

В С Т А Н О В И В:

11 грудня 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про забезпечення позову шляхом заборони державному підприємству «СЕТАМ» Міністерства юстиції України або будь-якому його регіональному відділенню, проводити електронні торги щодо предмету іпотеки - нежилого приміщення, вбудованого у перший поверх та підвал 2-поверхової нежитлової будівлі, загальною площею 1488,6 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер лоту: 315158, які призначено на 13 грудня 2018 року.

Заява про забезпечення позову подана до суду до пред`явлення позову та обґрунтована тим, що ОСОБА_1 має намір звернутись до Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченка Андрія Сергійовича про оскарження грошової оцінки нерухомого майна, з наступних підстав.

Заявник ОСОБА_1 є власником нежитлового приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу №1-312 від 23.09.1999 року.

23.11.2018 року з інформації, викладеної на інтернет сторінці ДП «СЕТАМ» заявнику стало відомо про виставлення на продаж нежилого приміщення, вбудованого у перший поверх та підвал 2-поверхової нежитлової будівлі, загальною площею 1488,6 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , номер лоту: НОМЕР_1 . Дата проведення аукціону - 13 грудня 2018 року, стартова ціна: 905 000, 00 грн. Зазначена нерухомість виставлена на продаж у рамках виконавчого провадження, відкритого приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченком А.С. на підставі виконавчого листа №2-1800/11 від 22.05.2012 року.

У рамках зазначеного виконавчого провадження вказаний об`єкт нерухомості вже виставлявся на електронні торги у 2017 році, проте, враховуючи, що торги було призначено з численними та грубими порушеннями приписів чинного законодавства України, вказані електронні торги було скасовано, що підтверджується інформацією на інтернет-сторінці ДП «СЕТАМ», номер лоту: 206770, стартова ціна - 2 975 700, 00 грн.

Після скасування у 2017 році вищезазначених торгів щодо належної заявнику ОСОБА_1 нерухомості, на її адресу не надходило жодної інформації з приводу проведення будь-яких виконавчих дій, направлених на продаж належної їй нерухомості.

При виставленні належного їй нерухомого майна на торги, жодних документів як то постанови про призначення опису та оцінки майна боржника, постанови про передачу арештованого майна для реалізації на торгах тощо, заявник не отримувала, про вчинення зазначених виконавчих дій її не було повідомлено, що заявник вважає грубим порушенням чинного в Україні законодавства, зокрема закону України «Про виконавче провадження».

На підставі викладеного, заявник вважає, що не вжиття судом заходів щодо забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити в подальшому виконання рішення суду, призведе до незаконної зміни власника майна та унеможливлення витребування відчуженого на торгах майна.

Ухвалою Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 грудня 2018 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено.

Заборонено державному підприємству «СЕТАМ» Міністерства юстиції України (ідентифікаційний код: 39958500, місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, 4б) або будь-якому його регіональному відділенню, проводити електронні торги щодо предмету іпотеки - нежилого приміщення, вбудованого у перший поверх та підвал 2-поверхової нежитлової будівлі, загальною площею 1488,6 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить позивачу - ОСОБА_1 на праві приватної власності, реєстраційний номер лоту: 315158, які призначено на 13 грудня 2018 року.

В апеляційній скарзі АТ «Кристалбанк» просить скасувати ухвалу суду про забезпечення позову та постановити нову ухвалу про відмову в задоволені заяви про забезпечення позову, посилаючись на подання заяви про забезпечення позову в неустановленому законом порядку, оскільки заява фактично подана після подачі позову, а в заяві про забезпечення позову ОСОБА_1 вказує на те, що така заява нею подається до пред`явлення позову. При цьому, вказує на те, що ОСОБА_1 обрано неналежний спосіб захисту порушеного права, а саме подано до суду позов, а не скаргу на дії державного виконавця, а сама заява про забезпечення позову подана до суду з порушенням правил підсудності. Також, апелянт вказує й на те, що забороняючи ДП «СЕТАМ» проводити електронні торги, суд фактично вирішив вимоги, які є тотожними із позовними вимогами та не взяв до уваги, що ОСОБА_1 вже зверталася до суду із аналогічними позовними вимогами.

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

Учасники справи, будучи завчасно належним чином повідомленими про час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися і про причини своєї неявки суд не повідомили, що (у відповідності до ч.2 ст. 372 ЦПК України) не перешкоджає розглядові справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах заяви про забезпечення позову та доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та вбачається з матеріалів справи, що заявник ОСОБА_1 є власником нежитлової будівлі АДРЕСА_2 (а.с.8-10).

На 13 грудня 2018 року ДП «СЕТАМ» призначені електронні торги з реалізації об`єкта нерухомості нежилого приміщення, вбудованого у перший поверх та підвал 2-поверхової нежитлової будівлі, загальною площею 1488,6 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , стартова ціна: 905 000, 00 грн. (а.с.11).

ОСОБА_1 має намір звернувся до суду із позовом до приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченка Андрія Сергійовича про оскарження грошової оцінки нерухомого майна.

Забороняючи державному підприємству «СЕТАМ» або будь-якому його регіональному відділенню, проводити електронні торги щодо предмету іпотеки - нежилого приміщення, вбудованого у перший поверх та підвал 2-поверхової нежитлової будівлі загальною площею 1488,6 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 на праві приватної власності, реєстраційний номер лоту: 315158, які призначено на 13 грудня 2018 року, суд першої інстанції виходив з того, що подання позову про оскарження боржником оцінки майна є підставою для заборони проведення прилюдних торгів, які призначено на 13 грудня 2018 року.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Згідно зі ст.ст. 1, 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод, чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України та цього Кодексу.

Статтею 149 ЦПК України передбачено, що за заявою учасників справи суд має право вжити заходи забезпечення позову, передбачені статтею 150 цього Кодексу.

Під забезпеченням позову розуміється вжиття судом передбачених законом заходів, які створюють реальну гарантовану можливість для виконання в майбутньому рішення по справі, в разі задоволення заявленого позову.

При цьому, забезпечення позову спрямоване, перш за все, проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його тощо.

Зазначена правова норма прямо визначає як форму і порядок звернення до суду із клопотанням про вжиття заходів забезпечення позову, так і підстави для його забезпечення.

Загальною підставою для вжиття заходів забезпечення позову є наявність обставин, які свідчать або дозволяють достовірно припустити, що невжиття цих заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду.

При цьому, відповідно до принципу змагальності сторін і загальних правил розподілу тягаря доказування обов`язок доведення підстав для застосування заходів забезпечення позову покладається на особу, яка заявляє відповідне клопотання.

Як роз`яснено в п.п. 4, 7, 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Згідно з ч.1 п.1-10 ст.150 ЦПК України позов забезпечується:1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання;5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору;8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Судам слід ураховувати, що у справах окремих категорій позови можна забезпечувати за допомогою спеціальних заходів, які регулюються нормами відповідних законів.

Згідно п.2 Розділу ХІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5, підставою для зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом є: рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна.

Відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

Виходячи з аналізу зазначених норм права та викладених роз`яснень, одним із спеціальних заходів забезпечення позову є зупинення реалізації арештованого майна або ж зупинення передачі такого майна на реалізацію.

Разом з тим, ані нормами статті 150 ЦПК України, ані Порядком реалізації арештованого майна, у взаємозв`язку з статтею 57 Закону України «Про виконавче провадження», не передбачено можливості забезпечення позову шляхом заборони проведення прилюдних торгів, які призначено на конкретну дату, у випадку подання до суду позову про оскарження грошової оцінки нерухомого майна або ж наміру його подання.

Висновок суду першої інстанції про те, що така можливість передбачена п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України є помилковим, адже забезпечення позову шляхом заборони вчинення певних дій є правомірним у випадку, якщо правовими нормами не передбачено спеціального порядку забезпечення заявлених позовних вимог.

Крім того, колегія суддів зауважує, що забезпечення позову запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення цього позову, а з поданої ОСОБА_1 заяви про забезпечення позову шляхом заборони проведення прилюдних торгів, які призначено на 13 грудня 2018 року, не вбачається обставини, які свідчать про те, що вжиття таких заходів забезпечення позову щодо оскарження грошової оцінки нерухомого майна може гарантувати виконання можливого рішення суду про задоволення цих позовних вимог, оскільки обраний позивачем спосіб забезпечення позову у жодному разі не зупиняє реалізації арештованого майна та не перешкоджає ДП «СЕТАМ» призначити та провести прилюдні торги з приводу реалізації спірного нерухомого майна у будь-який інший час.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги про незаконність та необґрунтованість оскаржуваної ухвали, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, а також порушення норм процесуального права при її постановленні, знайшли своє підтвердження при перегляді справи судом апеляційної інстанції.

Крім іншого, колегія суддів зауважує й на доцільності доводів апеляційної скарги про те, що вимоги заявника в частині оскарження оцінки майна, визначеної за результатами рецензування, підлягають розгляду не у позовному проваджені, а як оскарження рішення державного виконавця про оцінку майна в процесуальному порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України, оскільки є процесуальною дією державного виконавця незалежно від того, яка конкретно особа (сам державний виконавець, залучений ним суб`єкт оціночної діяльності чи особа, яка рецензувала звіт про оцінку майна) здійснювала відповідні дії, так як виконавчо-процесуальні відносини виникли між сторонами виконавчого провадження та державним виконавцем і між державним виконавцем та суб`єктом оціночної діяльності. Однак, не приймає такі доводи апеляційної скарги як правову підставу для скасування оскаржуваної ухвали суду, оскільки на стадії вирішення питання щодо забезпечення позову до його подання до суду, суд не наділений повноваженнями для перевірки правомірності позовних вимог, які будуть заявлені при поданні позову.

При цьому, колегія суддів не приймає доводи апеляційної скарги про те, що заява про забезпечення позову подана до суду фактично після подання позову, як такі що суперечать матеріалам справи, а саме: копії заяви про забезпечення позову із вхідним №19525 від 11 грудня 2018 року (а.с. 2), уточненої заяви про забезпечення позову із вхідним №19570 від 12 грудня 2018 року (а.с. 4) та позовної заяви із вхідним №20128 від 20 грудня 2018 року (а.с. 54).

Отже, ухвала суду першої інстанції постановлена із зазначеними вище порушеннями, а тому, відповідно до положень ст. 376 ЦПК України, вона підлягає скасуванню із ухваленням по справі нового судового рішення про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову відповідно до ст.ст. 149-154 ЦПК України, у зв`язку з необґрунтованістю та безпідставністю заявлених вимог.

Керуючись ст.ст.374, 381, 382, 384, ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Кристалбанк» - задовольнити.

Ухвалу Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 грудня 2018 року скасувати та постановити нову ухвалу.

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 04 червня 2019 року.

Головуючий:

Судді: