У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
Номер провадження 2/229/1247/2019
Справа № 229/5809/19
02 жовтня 2019 року м.Дружківка
Суддя Дружківського міського суду Донецької області Лебеженко В.О. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості із заробітної плати, грошової компенсації за невикористану щорічну відпустку, одноразової грошової вихідної допомоги у розмірі одного середньомісячного заробітку, компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати, винагороди за підсумками роботи за 2016 рік,-
В С Т А Н О В И В:
До Дружківського міського суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до відповідача про стягнення заборгованості із заробітної плати, грошової компенсації за невикористану щорічну відпустку, одноразової грошової вихідної допомоги у розмірі одного середньомісячного заробітку, компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати, винагороди за підсумками роботи за 2016 рік.
Суддя, дослідивши матеріали позовної заяви, вважає, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.
відповідно до ч.1 ст.175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обгрунтування.
Положеннями п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, визначено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані осбтавини.
Відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
В позовній заяві позивач зазначає, що вона являється вдовою ОСОБА_2 , який працював на посаді старшого електромеханіка дільниці ІІ групи виробничій підрозділ «Ясинуватська дистанція сигналізації та зв`язку» структурного підрозділу «Донецька дирекція залізничних перевезень» регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця». Отже, вона має право відповідно до ст.1227 ЦК України, на одержання його заборгованості по заробітній платі, а також компенсації за не використані ним дні щорічної відпустки.
Відповідно до ст.1227 ЦК України, суми заробітної плати, пенсії, стипендії, аліментів, допомог у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відшкодувань у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, інших соціальних виплат, які належали спадкодавцеві, але не були ним одержані за життя, передаються членам його сім`ї, а у разі їх відсутності - входять до складу спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.3 ст.1222, ч.1 ст.1220, ч.1 ст.1270 ЦК України).
Відповідно до статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Як вбачається з матеріалів справи, згідно свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 , 22 вересня 2007 року був зареєстрований шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . При цьому, відповідно до свідоцтва про смерть серія НОМЕР_2 ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Однак, до матеріалів справи позивачем не долучено доказів, якими підтверджується факт прийняття спадщини позивачем після смерті ОСОБА_2 .
Поряд з цим, положеннями ч.4 ст.177 ЦПК України, визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року, відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір", суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.
В ході дослідження позовної заяви, судом встановлено, що із позовної заяви та матеріалів справи вбачається спір щодо спадкування.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі звільняються від сплати судового збору.
Оскільки судом, встановлено, що із позовної заяви та матеріалів справи вбачається спір щодо спадкування, то положення п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», не розповсюджуються в даному випадку на позивача ОСОБА_1 А тому, позивач повинна сплатити судовий збір на загальних підставах, відповідно до встановлених ставок сплати судового збору визначеного Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Враховуючи вище наведене позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху.
На підставі наведеного, керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості із заробітної плати, грошової компенсації за невикористану щорічну відпустку, одноразової грошової вихідної допомоги у розмірі одного середньомісячного заробітку, компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати, винагороди за підсумками роботи за 2016 рік - залишити без руху.
Надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
У випадку, якщо вказані недоліки не буде усунуто у встановлений строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана суддею 02 жовтня 2019 року.

Суддя: В.О.Лебеженко