Ухвала

27 травня 2019 року

м. Київ

справа № 520/11818/17

провадження № 61-9728ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Кузнєцова В. О. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на рішення Київського районного суду м. Одеси від 09 липня 2018 року та постанову Одеського апеляційного суду від 10 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про встановлення факту спільного проживання чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу і розподіл спільного майна, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2019 року ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_2 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Київського районного суду м. Одеси від 09 липня 2018 року та постанову Одеського апеляційного суду від 10 квітня 2019 року у даній справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) заявником не додано до неї документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Разом з тим, у касаційній скарзі ОСОБА_1 просить звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на тяжкий майновий стан. Заявник зазначає, що вона є одинокою непрацюючою жінкою, на її утриманні знаходиться неповнолітня дитина, на підтвердження чого надано копію свідоцтва про народження доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , копію довідки про місце проживання та склад сім`ї, відповідно до якої вона проживає у 5-ти кімнатній квартирі, загальною площею 99,4 кв. м, що знаходиться у АДРЕСА_1 , та має 5 дітей, які вже майже всі повнолітні, а також копію довідки про місце навчання доньки ОСОБА_4

Відповідно до частин першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Статтею 8 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі на час звернення з касаційною скаргою.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Виходячи з вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом, тавраховуючи те, що з наданих матеріалів не вбачається, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу заявника за попередній календарний рік, як і наявність інших умов, визначених статтею 8 Закону України «Про судовий збір», заявлене клопотання задоволенню не підлягає.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Підпунктами 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана, зокрема, фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду цією ж особою позовної заяви немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Для визначення розміру судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги в частині вимог майнового характеру, має значення ціна даної вимоги.

Згідно з частиною п`ятою статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2017 року складав 1 600,00 грн.

Як вбачається з матеріалів касаційної скарги, у жовтні 2017 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, який містить вимогу немайнового характеру про встановлення факту спільного проживання чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та вимогу майнового характеру про розподіл спільного майна, а також ОСОБА_1 подано зустрічний позов немайнового характеру про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном.

Таким чином, заявникові слід сплатити судовий збір, виходячи з наявності двох вимог немайнового характеру, що становить 2 560,00 грн (1 600,00 х 0,4 х 2 х 200%), а також за вимогою майнового характеру, що була заявлена в суді першої інстанції, самостійно розрахувавши його розмір, виходячи з дійсної вартості спірного майна, але врахувавши, що такий не може становити менше, ніж 1 280,00 грн (1 600,00 х 0,4 х 200%), та більше, ніж 16 000,00 грн (1 600,00 х 5 х 200%), оскільки у суду зі змісту наданих матеріалів немає можливості встановити відомості щодо дійсної вартості майна, що становить предмет спору.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати відповідний документ,або ж документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявникові строку для усунення зазначеного недоліку.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , поданого представником ОСОБА_2 , про звільнення від сплати судового збору за подання цієї касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на рішення Київського районного суду м. Одеси від 09 липня 2018 року та постанову Одеського апеляційного суду від 10 квітня 2019 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначеного вище недоліку строк до 27 червня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. О. Кузнєцов