Справа № 755/530/19
У Х В А Л А

Іменем України

02 жовтня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Галась І.А.

при секретарі судового засідання - Ленської Т.,

у відсутності сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро до ОСОБА_1 , про відшкодування в порядку регресу витрат, пов`язаних з виплатою страхового відшкодування,

В С Т А Н О В И В:

До Деснянського районного суду м. Києва за ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 06.03.2019 року за підсудністю, надійшла цивільна справа за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро до ОСОБА_1 , про відшкодування в порядку регресу витрат, пов`язаних з виплатою страхового відшкодування.

Як наслідок, ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Галась І.А. від 03.06.2019 року прийнято до розгляду вищевказану справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін по справі. Призначено судове засідання на 04.07.2019 року об 11 год. 00 хв. Копія ухвали разом з судовою повісткою направлені сторонам по справі для відома.

В судове засідання, що було призначено на 04.07.2019 року представник позивача та відповідач не з`явились, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 02.10.2019 року на 11 год. 00 хв.

В судове засідання, що було призначено на 02.10.2019 року представник позивача повторно не з`явилась.

З матеріалів справи убачається, що остання про час та місце судового розгляду була повідомлена належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення.

Причини неявки представник позивача не повідомила, заяви про розгляд справи у відсутності представника позивача до суду не надходили.

При цьому суд бере до уваги той факт, що представник позивача жодного разу не з`явилась до суду та не повідомила про причини неявки.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, згідно зі статтею 44 ЦПК учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, з`явлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

На думку суду, аналіз усієї сукупності матеріалів справи свідчить про можливе зловживання представником позивача процесуальними правами, що, безумовно, суперечить завданню цивільного судочинства.

При цьому суд бере до уваги, що таке зловживання проявилося у способі процесуальної поведінки, обраному нею у справі.

Таке зловживання, зокрема, підтверджується тим, що після звернення до суду з позовом представник позивача, жодного разу до суду не з`явилася, хоча була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи.

Крім того, представник позивача, не з`являючись до суду також не вважала за необхідне повідомляти суд про причини таких неявок. Заяви про розгляд справи у її відсутності не надходило.

Неявки в судові засідання представника позивача, а також відсутність документів, що підтверджували б поважність її неявки суд розцінює, як зловживання своїми процесуальними правами, що безпричинно викликають зволікання при розгляді даної цивільної справи.

При цьому причини повторної неявки процесуального правового значення не мають, оскільки це положення закону направлено на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду (ухвала ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справі від 31.08.2015 року №6-24063ск15).

Оскільки представник позивача будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи не повідомила про причини своєї неявки, суд вважає причину її неявки неповажною та розцінює як недобросовісне здійснення своїх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (частина перша статті 44 ЦПК України).

За приписами ч.5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача, в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну без розгляду, крім випадку, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Оскільки судом встановлено, що про судові засідання представник позивача повідомлена належним чином, її неявка в судові засідання є повторною, заява про розгляд справи у її відсутність не надходила, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

Крім того, за приписами п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України встановлений обов`язок суду постановлення ухвали про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку якщо від нього надійшла заява про розгляд справи у його відсутність.

При цьому на підставі ч.2 ст. 257 ЦПК України суд роз`яснює, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Тобто, представник позивача не позбавлена права повторного звернення до суду з вказаним позовом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 44, 223, 257, 258, 260, 261 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позов Моторного (транспортного) страхового бюро до ОСОБА_1 , про відшкодування в порядку регресу витрат, пов`язаних з виплатою страхового відшкодування - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На ухвалу суду може бути подана апеляція до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подана апеляційна скарга, або якщо ухвала залишена в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: І.А. Галась