ПОСТАНОВА

Іменем України

11 червня 2019 року м. Кропивницький

справа № 404/1527/19

провадження № 22-ц/4809/979/19

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді Кіселика С.А. (суддя доповідач)

суддів Дьомич Л.М., Єгорової С.М.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомленням учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою Керівника Кіровоградської місцевої прокуратури на ухвалу Кіровського районного суду м.Кіровограда від 16 квітня 2019 року у справі за позовом Керівника Кіровоградської місцевої прокуратури до Товариства з додатковою відповідальністю «Машинобудівний завод Коліймаш», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно міської ради міста Кропивницького та приватного нотаріуса Кіровоградського міського нотаріального округу Зубко Оксани Петрівни треті особи Новенська селищна рада м. Кропивницький та ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності та визнання незаконним договорів купівлі- продажу, -

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2019 року Керівник Кіровоградської місцевої прокуратури звернувся до суду з позовом до Товариства з додатковою відповідальністю «Машинобудівний завод Коліймаш», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно міської ради міста Кропивницького та приватного нотаріуса Кіровоградського міського нотаріального округу Зубко Оксани Петрівни треті особи Новенська селищна рада м. Кропивницький та ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності та визнання незаконним договорів купівлі- продажу.

Ухвалою Кіровського районного суду м.Кіровограда від 16 квітня 2019 року позовну заяву Керівника Кіровоградської місцевої прокуратури - повернуто позивачу з підстав передбачених ч.3 ст.185 ЦПК України.

Керівник Кіровоградської місцевої прокуратури подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. В обґрунтування скарги посилається на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача Зубко О.П. - адвокат Усатенко В.Ю. просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін, посилаючись на її законність та обґрунтованість.

Згідно з ч.1,3 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою. Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених ст. 369 цього Кодексу.

По справі оскаржується ухвала про повернення заяви позивачеві (заявникові), що зазначена у п.6 ч.1 ст.353 ЦПК України.

Частиною 2 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Оскільки ухвала про повернення заяви позивачеві (заявникові) входить до вичерпного переліку ухвал, які судом апеляційної інстанції розглядаються без повідомлення учасників справи (ч.2 ст.369, п.6 ч.1 ст.353 ЦПК України), суд апеляційної інстанції розглядає апеляційну скаргу в даній справі без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

Згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними в справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, розглянувши і дослідивши матеріали справи та перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних мотивів.

Постановляючи 16 квітня 2019 року ухвалу про повернення позовної заяви, суддя Кіровського районного суду м.Кіровограда виходив із того, що позивачем не було усунуто недоліки на які було вказано у заяві про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Постановляючи ухвалу про визнання скарги не поданою, суд першої інстанції виходив з того, що Керівником Кіровоградської місцевої прокуратури не усунуто недоліки скарги відповідно до вимог ухвали суду від 12 березня 2019 року про залишення скарги без руху.

Такі висновки суду зроблені з дотриманням норм процесуального права.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для постановлення судом першої інстанції ухвали від 12 березня 2019 року слугувало те, що дана скарга не відповідала вимогам 175, 177 ЦПК України. Судом вказано, що в скарзі не зазначено обґрунтування в чиїх інтересах виступає прокурор та відповідне обґрунтування необхідності представництва прокурора.

Копію ухвали суду першої інстанції від 12 березня 2019 року отримано Кіровоградською місцевою прокуратурою 15.03.2019 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.28).

На усунення недоліків зазначених в ухвалі суду від 12 березня 2019 року Кіровоградською місцевою прокуратурою було подано заяву в порядку ст..ст.56, 182 ЦПК України з вказівкою, що прокурор має право виступати як позивач за відсутності будь-якого органу державної влади чи суб`єкту владних повноважень до компетенції яких було б віднесено відповідні повноваження, та які б могли звернутися до суду з даною позовною заявою. Вказує на відсутність підстав для подачі нової позовної заяви .

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16 квітня 2019 року матеріали позовної заяви Керівника Кіровоградської місцевої прокуратури визнано неподаними та повернуто заявнику.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції дійшов висновку, що заявником недоліки скарги, які висвітлені в ухвалі Кіровського районного суду м. Кіровограда від 12 березня 2019 року не виконані, а саме: позов не містить зазначення про представництво інтересів держави. Суд визнав, що зазначення в позові, що інтереси держави є оціночним поняттям, є юридично необґрунтованим.

У своїй практиці Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції не є абсолютним: воно має бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Тобто, норми, які визначають вимоги щодо форми та змісту скарги, служать меті належного здійснення правосуддя. Сторони, яких це стосується, можуть обґрунтовано очікувати, що ці правила будуть застосовуватись.

Аналізуючи положення ЦПК України суд вважає, що позовна заява з якою особа звертається до суду за захистом свого порушеного права, має відповідати вимогам, щодо її форми та змісту, встановленим цим кодексом, зокрема містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак позовна заява Керівника Кіровоградської місцевої прокуратури подана до суду першої інстанції, зазначеним вимогам не відповідає.

Згідно частин 3 та 4 статті 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Із позовної заяви вбачається, що прокурор просить суд: визнати недійсним договір купівлі продажу блоку допоміжних цехів № 3 за адресою АДРЕСА_2 укладений між ОСОБА_2 та Товариством з додатковою відповідальністю «Машинобудівний завод «Коліймаш»; визнати недійсним договір купівлі продажу блоку допоміжних цехів № 3 за адресою АДРЕСА_2 укладений між ОСОБА_1 та Товариством з додатковою відповідальністю «Машинобудівний завод «Коліймаш»; скасувати рішення державного реєстратора міської ради міста Кропивницького про державну реєстрацію прав за індексним номером 14888921 від 09.06.2016 про право власності на блок допоміжних цехів №3, загальною площею 33243,8 кв.м., які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 за товариством з додатковою відповідальністю «Машинобудівний завод «Коліймаш»; скасувати запис в реєстрі прав власності на нерухоме майно за 14888921 щодо реєстрації за товариством з додатковою відповідальністю «Машинобудівний завод «Коліймаш» права власності на нерухоме майно, а саме на блок допоміжних цехів №3, загальною площею 33243,8 кв.м., які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 .

Крім того, в позовній заяві прокурор зазначив, що рішенням Кіровського районного суду м. Кіровоград від 13.05.2016 (набрало законної сили 08.07.2016) у цивільній справі № 404/5717/15-ц встановлено, що нерухоме майно, яке розташоване в АДРЕСА_2 належить ОСОБА_3 на підставі договору купівлі продажу від 29.04.1998 № 163/35.

ОСОБА_3 зазначений у позовній заяві прокурора як третя особа.

Прокурор у поданій до суду позовній заяві не обґрунтував, в чому полягає порушення інтересів держави і необхідність їх захисту у спорі за об`єкти нерухомості які за рішенням суду є приватною власністю ОСОБА_3 , при порушенні цього права іншими особами як юридичною так і фізичними.

Враховуючи зазначене, суд першої інстанції керуючись нормами процесуального права, обгрунтовано, відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України визнав позовну заяву Керівника Кіровоградської місцевої прокуратури не поданою та повернув заявнику, оскільки заявником не було виконано вимог ухвали суду від 12 березня 2019 року про залишення скарги без руху.

Доводи апеляційної скарг не містять підстав для скасування оскаржуваної ухвали.

Відповідно до ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визначає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 367,369,375,381,382 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Керівника Кіровоградської місцевої прокуратури залишити без задоволення, а ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16 квітня 2019 року без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Постанову виготовлено 11 червня 2019 року.

Головуючий С.А.Кіселик

Судді: Л.М.Дьомич

С.М.Єгорова