Справа № 638/3136/19
Провадження № 2/638/2801/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

07.06.2019 Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючої судді Штих Т.В.,

за участю секретаря Тарасової О.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

встановив:

05 березня 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду Харківської області з позовною заявою до відповідача Харківської міської ради і просить суд визначити йому додатковий строк, з дня набрання рішення законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову позивач ОСОБА_1 вказує на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати - ОСОБА_2 . Після її смерті залишилась спадщина у вигляді квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Вказана квартира належить спадкодавцеві на підставі Свідоцтва про право власності на житло.

Факт родинних відносин підтверджується Свідоцтвом про народження, виданим Харківською міською радою 27.11.1966 року, актовий запис № 8199 від 21.12.1966 року, в якому померла ОСОБА_2 , записана матір`ю позивача.

Померлою заповіт складений не був. За відсутності заповіту має місце спадкування за законом.

Позивач звертався до нотаріальної контори з питанням оформлення спадщини, однак позивачу було відмовлено у зв`язку з тим, що він пропустив строк на прийняття спадщини.

Позивач пропустив строк на прийняття спадщини у зв`язку з тим, що він був юридично необізнаний відповідно строків на подання заяви про прийняття спадщини, а коли звернувся до нотаріальної контори, йому повідомили, що він пропустив встановлений законом строк.

До того ж позивач не подавав заяви про прийняття спадщини у встановлений законодавством строк, через те, що у нього не виникало суперечностей з приводу прийняття даної спільної спадщини з його рідною сестрою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка також є спадкоємцем першої черги, та він вважав, що строки при таких обставинах прийняття спадщини не важливі.

Спір щодо поділу спадщини відсутній.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач Харківська міська рада, в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Суд вважає за можливе розглянути вказану справу в заочному порядку.

Суд, дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлені такі обставини та відповідні ним правовідносини.

ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 і його матір`ю зазначено ОСОБА_2 , що підтверджується копією відповідного Свідоцтва про народження, виданого Харківською міською радою 27.11.1966 року, актовий запис № 8199 від 21.12.1966 року.

Як вбачається з копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 15 серпня 2018 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 віці 83 років у м. харків, актовий запис № 12055.

Згідно з копії відповіді Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Головащенко О.Л. № 811/02-17 від 26 лютого 2019 року за ОСОБА_1 було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини та роз`яснено про необхідність звернутися до суду за поновленням строку на прийняття спадщини.

Згідно з ч.1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до частини першої статті 1223 Цивільного кодексу України: «у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки».

Таким чином, позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги після смерті його матері.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною 5 вказаної статті передбачено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з положеннями ч.ч.1,2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Позивач ОСОБА_1 на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 не проживав постійно зі спадкодавцем ОСОБА_2 та не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до постанови Верховного суду у складі суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 жовтня 2018 року по справі № 681/203/17-ц (провадження № 61-26164св18) незначний проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог.

Також, судом встановлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив 14 лютого 2019 року, а до нотаріальної контори позивач звернувся 26 лютого 2019 року, а з відповідною позовною заявою до суду 05 березня 2019 року, тобто пропущений ними строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.

Таким чином, враховуючи смерть матері, суд приходить до висновку про наявність психологічної травми у ОСОБА_1 , у зв`язку з чим усвідомлення ним необхідності оформлення майнових прав було ускладнено психологічним станом, який передбачав ставлення до майнових питань як до другорядних.

Викладені обставини суд вважає поважними і такими, що свідчать про наявність об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для вчинення спадкоємцем ОСОБА_1 дій щодо прийняття спадщини, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог позивача і визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини в два місяці з дня набрання рішення суду законної сили, який вважає достатнім.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 13, 76-81, 133, 141, 264-265, 280-282 ЦПК України, ст. ст.. 11, 1220, 1222, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд, -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_2 додатковий строк для прийняття заяви про прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 протягом двох місяців з дня набрання законної сили рішенням суду.

Судові витрати вважати сплаченими позивачем.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Роз`яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий