ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2019 року

м. Харків

Справа № 640/19335/16-ц

Провадження № 22-ц/818/337/19

Харківській апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Овсяннікової А.І.

суддів - Коваленко І.П., Сащенко І.С.

при секретарі - Чабан А.В.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідачі: Київський відділ державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області,

державний виконавець Казанцев Дмитро Олександрович,

ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

представник - Індутний-Шматько Станіслав Миколайович,

треті особи: ОСОБА_4 ,

приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Лазарєв Віталій Миколайович,

Державне підприємство «СЕТАМ»

розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Харкові цивільну справу № 640/19335/16 за позовом ОСОБА_1 до Київського відділу державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, державного виконавця Казанцева Дмитра Олександровича, ОСОБА_2 , ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Лазарєв Віталій Миколайович, Державне підприємство «СЕТАМ» про визнання недійсними протоколу проведення електронних торгів, акту державного виконавця, договорів купівлі-продажу, іпотеки, скасування свідоцтва про право власності та державної реєстрації права власності, за апеляційними скаргами ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду міста Харкова від 19 липня 2017 року та додаткове рішення Київського районного суду міста Харкова від 18 грудня 2017 року, ухвалені суддею Попрас В.О., -

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2016 року ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 звернулася до суду з позовом до Київського відділу державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, державного виконавця Казанцева Дмитра Олександровича, ОСОБА_2 , ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Лазарєв Віталій Миколайович, Державне підприємство «СЕТАМ» про визнання недійсними протоколу проведення електронних торгів, акту державного виконавця, договорів купівлі-продажу, іпотеки, скасування свідоцтва про право власності та державної реєстрації права власності.

В обґрунтування позову з урахуванням уточнень зазначає, що рішенням Київського районного суду м. Харкова від 16 жовтня 2013 року з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_4 стягнуто заборгованість за договорами позики у розмірі 225155,38 грн. шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки - реалізації належної ОСОБА_5 на праві власності квартири АДРЕСА_1 шляхом проведення прилюдних торгів за початковою ціною не нижче 346363,20 грн.

08 квітня 2016 року квартира була реалізована на електронних торгах ДП «СЕТАМ» Харківської філії.

Торги були проведені з порушенням вимог законодавства, без переоцінки державним виконавцем квартири та з неналежним оповіщенням через засоби масової інформації.

Вважає, що була порушена процедура торгів щодо інформування про їх проведення належним способом та в належному друкованому засобі.

12 лютого 2014 року відкрито виконавче провадження та 15 серпня 2014 року експертом оцінювачем проведено оцінку майна. Вартість квартири визначена у розмірі 418363 грн.

05 грудня 2014 року ухвалою Київського районного суду м. Харкова дії старшого державного виконавця Київського ХМУЮ стосовно не призначення рецензування звіту про оцінку нерухомого майна визнано неправомірними. Рецензія не проведена. До 2016 року ніякі торги не відбувалися.

12 лютого 2016 року вона дізналась, що на квартиру постановою державного виконавця накладено арешт.

22 лютого 2016 року державним виконавцем подано заявку директору ХФ ДП «Сетам» на проведення торгів щодо реалізації нерухомого майна ОСОБА_5 за початковою ціною 346363,20 грн.

Листом Харківської філії ДП «Сетам» від 18 березня 2016 року державного виконавця повідомлено про виставлення квартири на торги.

16 березня 2016 року нею подано скаргу на дії державного виконавця та ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2016 року, залишеною без змін ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 12 травня 2016 року визнано неправомірними дії головного державного виконавця Київського ВДВС стосовно оцінки майна, яким є квартира та зобов`язав його вчинити дії на усунення відповідних порушень закону.

Незважаючи на ухвали судів державний виконавець Київського ВДВС ХМУЮ проводить електронні торги, складає Акт про проведення електронних торгів та реалізацію предмета іпотеки, датований 29 квітня 2016 року.

Порушення при проведенні прилюдних торгів з реалізації квартири, що відбулися 08 квітня 2016 року, є підставою для визнання правочину з реалізації зазначеної квартири на прилюдних торгах недійсним.

Одразу ж після оформлення свідоцтва права власності на квартиру ОСОБА_2 передає квартиру по договору іпотеки від 20 травня 2016 року ОСОБА_3 .

Вважає, що ОСОБА_2 не мала права укладати договір іпотеки, оскільки право власності на квартиру набула незаконно.

Просить визнати недійсними протокол проведення електронних торгів №155572 від 08 квітня 2016 року, акт державного виконавця Казанцева Д.О. від 29 квітня 2016 року про проведення електронних торгів та реалізацію предмета іпотеки; визнати укладений за результатами електронних торгів договір купівлі - продажу квартири недійсним, скасувати Свідоцтво на право власності ОСОБА_2 на спірну квартиру та визнати недійсним договір іпотеки від 20 травня 2016 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 стосовно квартири АДРЕСА_1 ; скасувати державну реєстрацію права власності на квартиру за ОСОБА_2 .

Представник Київського ВДВС м. Харкова Головного територіального управління юстиції в Харківській області, державний виконавець Казанцев Д.О. проти задоволення позову заперечували. Під час примусового виконання виконавчого листа, виданого на підставі рішення Київського районного суду м. Харкова від 16 жовтня 2013 року у цивільній справі №2018/3528/2012, вони діяли у відповідності до вимог Закону України «Про виконавче провадження».

Представник відповідачки ОСОБА_2 та відповідач ОСОБА_3 проти задоволення позову заперечували, посилаючись на необґрунтованість позовних вимог.

Представник третьої особи Харківської філії ДП «СЕТАМ» вважав позовні вимоги не обґрунтованими, в задоволенні позову просив відмовити.

Треті особи: ОСОБА_4 , приватний нотаріус ХМНО Лазарєв В.М. в судове засідання не з`явились.

Рішенням Київського районного суду міста Харкова від 19 липня 2017 року у задоволенні позову ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 - відмовлено.

Рішення мотивовано тим, що позивачем не надано доказів на підтвердження порушення порядку організації торгів, а тому підстав для визнання їх недійсними не вбачається.

ОСОБА_2 в повному обсязі сплатила всі необхідні платежі для участі на торгах, а після визнання її переможцем 11.04.2016 р. сплатила повну вартість нерухомого майна та правомірно набуло право власності на квартиру.

Спірний договір іпотеки відповідає вимогам закону, тому відсутні підстави вважати його недійсним.

Додатковим рішенням цього ж суду від 18 грудня 2017 року доповнено резолютивну частину рішення абзацом наступного змісту: «відмовити в задоволенні всіх позовних вимог, заявлених в позові ОСОБА_1 ».

Додаткове рішення мотивовано тим, що судом вирішені всі позовні вимоги ОСОБА_1 та відмовлено в задоволенні всіх позовних вимог, а в резолютивній частині рішення суду міститься назва цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , в задоволенні якого відмовлено.

В апеляційних скаргах ОСОБА_1 просить рішення та додаткове рішення скасувати, ухвалити нове рішення, яким її позов задовольнити.

Апеляційні скарги мотивовані тим, що судом не встановлено чи дотримано у ході прилюдних торгів вимоги в частині діючого на той час законодавства в частині передачі майна на реалізацію.

Оцінка майна не проводилась більш ніж 2,5 роки, а тому виставлення квартири на торги за початковою вартістю 346363 грн. 20 коп.(яка зазначена у рішенні суду від 16 жовтня 2013 року) є неправомірним.

ДП «СЕТАМ» не надано доказів друкованого повідомлення про проведення прилюдних торгів та про сплату гарантійних внесків усіма учасниками аукціону.

Колегія суддів, вислухав суддю - доповідача, пояснення з`явившихся осіб, дослідив матеріали справи та обговоривши доводи апеляційних скарг вважає, що скарги задоволенню не підлягають.

Як встановлено судом і підтверджується матеріалами справи рішенням Київського районного суду м. Харкова від 16 жовтня 2013 року з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_4 стягнуто заборгованість за договорами позики у розмірі 225 155,38 грн. шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, реалізації квартири АДРЕСА_1 , належній ОСОБА_5 , шляхом проведення прилюдних торгів за початковою ціною не нижче 346 363,20 грн.; стягнуто з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_4 судові витрати, в інший частині позовних вимог відмовлено.

Постановою державного виконавця Київського ВДВС ХМУЮ від 12 квітня 2014 року відкрито виконавче провадження; Постановою від 12 лютого 2016 року накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

22 лютого 2016 року державним виконавцем Київського ВДВС ХМУЮ подано заявку до ДП «СЕТАМ» на проведення торгів щодо реалізації нерухомого майна- спірної квартири за початковою ціною 346 363,20 грн.

18 березня 2016 року начальника Київського ВДВС ХМУЮ повідомлено про виставлення спірної квартири за початковою ціною 346 363,20 грн. на прилюдні торги.

08 квітня 2016 року квартиру реалізовано з прилюдних торгів за ціною 565 000 грн. Відповідно до протоколу № 155572 переможцем торгів є ОСОБА_2

29 квітня 2016 року державним виконавцем складено акт про проведення електронних торгів та реалізацію предмета іпотеки та в цей же день приватним нотаріусом видано ОСОБА_2 Свідоцтво про право власності на спірну квартиру.

20 травня 2016 року квартиру передано в іпотеку ОСОБА_3

16 березня 2016 року ОСОБА_5 подано скаргу на неправомірні дії державного виконавця Київського ВДВС ХМУЮ стосовно оцінки майна та зобов`язати провести оцінку майна; відкликати пакет №42076772, внесений до ДП «СЕТАМ» в повному обсязі від 09 березня 2016 року- лот № 135253, направлений виконавчою службою та зобов`язати державного виконавця Казанцева Д.О. зняти з реалізації арештованого майна квартиру АДРЕСА_1 , яка внесена до ДП «СЕТАМ» згідно розділу 11 п. 2 Наказу від 22 грудня 2015 року.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2016 року визнано неправомірними дії державного виконавця Київського ВДВС ХМУЮ Казанцева Д.О. стосовно оцінки квартири АДРЕСА_1 та зобов`язано провести оцінку майна. Зобов`язано державного виконавця вчинити дії на усунення відповідних порушень закону.

Ухвалою апеляційного суду Харківської області від 12 травня 2016 року ухвалу суду залишено без змін.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 26 жовтня 2016 року ухвали суду першої та апеляційної інстанції скасовано, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

При новому розгляду справи ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2017 року, залишеною без змін ухвалою апеляційного суду Харківської області від 09 серпня 2017 року, у задоволенні скарги ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 25 червня 2018 року судові рішення залишено без змін.

Відмовляючи у задоволенні позову ОСОБА_1 суд першої інстанції обґрунтовано виходив з тих обставин, що підстав для визнання недійсним протоколу електронних торгів не вбачається.

Відповідно до частини першої статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 Цивільного кодексу України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 Цивільного кодексу України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 Цивільного кодексу України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим порядком.

Порядок реалізації арештованого майна регулюється, зокрема, Законом України "Про виконавче провадження" і Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів.

Відповідно до статті 1,62, 54 Закону України "Про виконавче провадження" виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що згідно з цим Законом підлягають примусовому виконанню.

Реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах.

Примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку».

Тому при примусовому зверненні стягнення на предмет іпотеки в рамках виконавчого провадження, в тому числі і проведення оцінки предмета іпотеки, а також при проведенні електронних торгів з реалізації предмета іпотеки перевага надається саме нормам Закону України «Про іпотеку», який є спеціальним законодавчим актом у цій сфері, а його норми, у випадку колізії, превалюватимуть над нормами інших нормативно - правових актів.

Відповідно до частини третьої статті 33,41,43 Закону України «Про іпотеку» звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону.

Початкова ціна продажу предмета іпотеки встановлюється рішенням суду або за згодою між іпотекодавцем та іпотекодаржателем, а якщо вони не досягли згоди, - на підставі оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна і майнових прав та професійну оціночну діяльність, при цьому початкова ціна продажу майна не може бути нижчою за 90 відсотків його вартості, визначеної шляхом його оцінки.

Пунктом 4.3.6 Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 року № 512/5 передбачено, що якщо вартість майна боржника визначено в рішенні суду, державний виконавець передає майно на реалізацію за ціною, визначеною судовим рішенням, без проведення визначення вартості чи оцінки такого майна, крім рішень про конфіскацію майна.

Виходячи з вимог чинного законодавства підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Тимчасовим положенням, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо) (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 4); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 6).

Задля визнання прилюдних торгів недійсними необхідно встановлювати такі факти: чи мало місце порушення Тимчасового положення та інших норм при проведенні прилюдних торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати торгів.

Порушенням порядку організації торгів може виступати неповідомлення державного виконавця, боржника чи стягувача про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, стартову ціну реалізації майна (п. 3.11. Тимчасового положення).

Відповідно до п.п. 6.1, 6.2, 6.4 наказу Мінюсту «Про затвердження Тимчасового положення про порядок проведення торгів та реалізації арештованого нерухомого майна» від 27.10.99 № 68/5 передбачено, що після повного розрахунку покупців за придбане майно на підставі протоколу про проведення прилюдних торгів та копії документів, що підтверджують розрахунок за придбане майно, державний виконавець складає акт про проведені прилюдні торги та подає його на затвердження начальникові відповідного органу державної виконавчої служби. Затверджений акт державний виконавець видає покупцеві. На підставі цього акту нотаріус видає свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів.

Позивачем не надано доказів щодо порушення порядку організації торгів.

Посилання ОСОБА_1 щодо неправомірності дій державного виконавця щодо не проведення оцінки майна, що призвело до порушення її прав обґрунтовано не прийнято судом першої інстанції та не приймається судом апеляційної інстанції.

Питання правомірності дій державного виконавця вже було предметом судового розгляду та касаційним судом встановлено, що державний виконавець, передаючи спірну квартиру на електронні торги, діяв відповідно до Інструкції з організації примусового виконання рішень. Оскільки вартість квартири, встановлена в судовому рішенні від 16 жовтня 2013 року у справі № 2018/3528/2012, є нижчою, ніж вартість, яку сплатила ОСОБА_2 як переможець торгів, то порушення прав заявника при реалізації спірної квартири не відбулося.

Обгрунтовуючи позовні вимоги ОСОБА_1 зазначає щодо нездійснення оголошень в друкованих засобах масової інформації та посилається на вимоги ст. 43 Закону України «Про іпотеку».

Згідно ст. ст. 43 Закону України «Про іпотеку»( у редакціїї на час проведення торгів) організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 днів до дня початку прилюдних торгів публікує за місцезнаходженням предмета іпотеки принаймні в двох місцевих друкованих асобах масової інформації повідомлення про проведення прилюдних торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію.

ДП «СЕТАМ» призначено електронні торги стосовно спірної квартири на 08 квітня 2016 року та про їх проведенення зроблено оголошення у друкованих виданнях Харківський кур`єр від 21 березня 2016 року та «Премьер» №64(5974) від 22 березня 2016 року, тобто більш ніж за 15 днів до проведення торгів. В оголошеннях вказано номер лоту- 135253, стартову ціну продажу 346363,20 грн. та зазначено електронну адресу ДП «СЕТАМ» для отримання додаткової інформації.

Отже, вважати, що електронні торги з реалізації арештованого майна проведено з порушенням вимог чинного на той час законодавства підстав не має.

Квартиру продано за 565 000 грн., тобто, за ціну вищу ніж визначену у рішенні Київського районного суду м. Харкова від 16 жовтня 2013 року, а тому вважати, що при проведенні торгів порушено права позивачки -не можна.

Заперечення ОСОБА_1 щодо неотримання різниці між початковою вартістю та ціною продажу не є підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Згідно Глави 12 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 придбання арештованого або заставленого нерухомого майна з прилюдних торгів (аукціонів) оформлюється нотаріусом за місцезнаходженням такого майна шляхом видачі набувачу відповідного свідоцтва.

Свідоцтво про придбання арештованого нерухомого майна з прилюдних торгів видається нотаріусом на підставі складеного державним виконавцем акта про проведені публічні торги, затвердженого начальником відповідного відділу державної виконавчої служби.

Згідно ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі: виданого нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, чи їх дублікатів.

Вартість придбаного майна ОСОБА_2 11 квітня 2016 року сплачено в повному обсязі.

За таких обставин дії нотаріуса щодо видачі свідоцтва та реєстрації права власності на спірну квартиру ОСОБА_2 відповідають вимогам Закону. Підстав для скасування свідоцтво про право власності та державної реєстрації права власності на квартиру за ОСОБА_2 не вбачається.

Позовні вимоги про визнання недійсним договору іпотеки від 20 травня 2016 року укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 також задоволенню не підлягають, оскільки доказів невідповідності його вимогам Закону ОСОБА_1 не надано.

Доводи апеляційних скарг висновки суду не спростовують. Рішення та додаткове рішення ухвалені з дотриманням вимог матеріального та процесуального права. Підстав для їх скасування не вбачається.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ч.1 п.1, 375, 381-384 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Київського районного суду міста Харкова від 19 липня 2017 року та додаткове рішення Київського районного суду міста Харкова від 18 грудня 2017 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судові рішення складено 19 червня 2019 року.

Головуючий - А.І. Овсяннікова

Судді: І.П. Коваленко

І.С. Сащенко