Справа № 761/1489/19
Провадження № 2/761/3550/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

27 травня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Горюк В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду про розірвання шлюбу із ОСОБА_2 Позов мотивований тим, що між позивачем та відповідачем було укладено шлюб 20 червня 2003 року, зареєстрований Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис № 982. У шлюбі в сторін народилось двоє дітей: син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочка - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Як зазначає позивач, спільне життя у подружжя не склалось, шлюбні відносини не підтримують, спільне господарство не ведуть, хоч і проживають разом на одній території. Примирення між подружжям вважає неможливим, оскільки тривалий час сторони проживають, як сторонні люди. Сім`я на даний час носить формальний характер і її збереження не відповідає інтересам позивача та дітей. Просить суд розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 .

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 25 січня 2019 року по справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання, відповідно до ст. 196 ЦПК України.

Відповідач ОСОБА_2 не скористався правом надати відзив на позовну заяву. Заяв та клопотань від нього в адресу суду не надходило.

Позивач подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує. Крім того, вказала, що бажає залишити прізвище отримане при реєстрації шлюбу « ОСОБА_1 » та судові витрати покласти на неї.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином.

Враховуючи, що позивач не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи за відсутності відповідача, який повідомлявся належним чином і судове засідання не з`явився, відповідно до вимог ст.ст. 280, 281 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що між позивачем та відповідачем 20 червня 2003 року, зареєстрований шлюб Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, про що зроблено актовий запис № 982.

У шлюбі в сторін народилось двоє дітей: син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження видане Відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1629 та дочка - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження видане Відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 2942.

На час звернення до суду із позовом, як вказує позивач, між сторонами немає спору про поділ майна, що є спільною власністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Як зазначила позивач у позові, сторони не ведуть спільного господарства, шлюбні відносини припинені, не зважаючи на те, що проживають на одній території.

ОСОБА_1 також вказала, що подальше збереження сім`ї неможливе, тому строк на примирення непотрібен.

Доказів, які свідчили б про можливість примирення сторін в ході розгляду справи отримано не було.

Також не отримано доказів, які б давали суду можливість зробити висновок про можливе збереження шлюбу між сторонами.

Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них , що має істотне значення.

За обставин встановлених судом, суд вважає за можливе задовольнити вимогу позивача про розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , оскільки його збереження не відповідає інтересам позивача.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Дошлюбне прізвище позивача ОСОБА_1 - « ОСОБА_1 », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу.

В судовому засіданні встановлено, що позивач після розірвання шлюбу бажає залишити прізвище отримане при його реєстрації.

Розподіляючи судові витрати, суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України, проте бере до уваги прохання позивача покласти такі витрати на неї.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13, 141, 196, 197, 200, 258, 259, 263, 268, 352, 354 ЦПК України, ст. ст. 24, 110, 112, 113 СК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.

Шлюб укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (адреса: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (адреса: АДРЕСА_1 ) зареєстрований 20 червня 2003 року Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис № 982 - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище « ОСОБА_1 ».

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України, у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду, в порядку ст.ст. 353-357 ЦПК України з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 27 травня 2019 року.

Суддя: