Справа № 274/6613/18 Провадження № 2/0274/1081/19
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
13.06.19 р.м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1 , представником якої є ОСОБА_2 ,
за участю:Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області, представником якого є ОСОБА_4 ,
пророзірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини,
У листопаді 2018 р. ОСОБА_1 звернулась з вказаним позовом, у якому просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_3 , зареєстрований 28.01.2017 р. Бердичівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 33, визначити місце проживання дитини ОСОБА_5 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , з нею за адресою: АДРЕСА_1 , та змінити її прізвище на дошлюбне " ОСОБА_6 ", посилаючись на те, що подружні відносини з ОСОБА_3 припинені на протязі тривалого часу, тому не бажає зберегти шлюб, вона як мати може більше приділяти увагу дитині.
ОСОБА_3 позов визнав, про що зазначено у його заяві від 13.05.2019 р.
Судом з`ясовано, що між ОСОБА_3 та ОСОБА_7 Бердичівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області 28.01.2017 р. зареєстровано шлюб, актовий запис № 33, вони є батьками дитини ОСОБА_5 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 7, 8).
Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.
Разом з тим, згідно з частиною першою статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Звернення ОСОБА_1 з позовною вимогою про розірвання шлюбу, зареєстрованого з ОСОБА_3 та визнання останнім цього позову свідчить про те, що подальше спільне життя ОСОБА_1 та ОСОБА_3 і збереження шлюбу між ними суперечило б їхнім інтересам та інтересам їхньої дитини, що мають істотне значення, такий шлюб не ґрунтувався б на вільній згоді ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .
Частиною другою статті 112 Сімейного кодексу України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Враховуючи зазначене, Суд приходить до висновку про наявність законних підстав для задоволення позову ОСОБА_1 в частині вимоги про розірвання шлюбу, зареєстрованого з ОСОБА_3 .
Статтею 113 Сімейного кодексу України встановлено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Виходячи з вказаного, Суд вважає, що наявні законні підстави для задоволення позову ОСОБА_1 в частині вимоги про відновлення її прізвища на дошлюбне ОСОБА_6 .
Частиною першою статті 161 Сімейного кодексу України визначено, що якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення.
У висновку від 06.06.2019 р. № 485 Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області (далі Висновок від 06.06.2019 р.) зазначено, що, зокрема, утримує та виховує малолітню дитину ОСОБА_5 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , мати ОСОБА_1 , останні зареєстровані та проживають за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 разом з дочкою займають окрему кімнату, облаштовану сучасними меблями таким чином, щоб дитині було комфортно в ній жити, проводити вільний час в іграх та у пізнанні світу. У дитини багато дитячих речей, іграшок, розвивальних ігор та книжок. Створені матір`ю житлово-побутові умови забезпечують комфортне проживання малолітньої дитини ОСОБА_5 у вказаному житловому приміщенні, про що зазначено в акті обстеження житлово-побутових умов проживання від 10.05.2019 р. Таким чином, ОСОБА_1 забезпечує належні умови проживання, належне виховання та догляд за малолітньою дитиною ОСОБА_5 . Під час зустрічі та бесіди з ОСОБА_3 з`ясовано, що останній немає спору з ОСОБА_1 щодо визначення місця проживання дочки, та він не виявляє бажання, щоб дочка проживала з ним після розлучення, про що надав відповідну заяву.
У Висновку від 06.06.2019 р. вказано, що Виконавчий комітет Бердичівської міської ради Житомирської області вважає за доцільне визначити місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_5 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , з матір`ю ОСОБА_1 .
Відповідно до принципу 6 Декларації про права дитини від 20.11.1959 р. дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості; малолітня дитина не повинна, крім тих випадків, коли є виняткові обставини, бути розлучена зі своєю матір`ю.
Оцінивши обставини, наведені у Висновку від 06.06.2019 р. та беручи до уваги те, що ОСОБА_3 не заперечує щодо визначення місця проживання дочки разом з матір`ю, Суд вважає, що наявні законні підстави для визначення місця проживання малолітньої дитини ОСОБА_5 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , з матір`ю ОСОБА_1 , тобто для задоволення позову у відповідній частині.
Згідно з частиною четвертою статті 206 Цивільного процесуального кодексу України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
Виходячи з наведеного та зважаючи, що визнання ОСОБА_3 позову ОСОБА_1 не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, Суд задовольняє позов.
На підставі статей 141 та 142 Цивільного процесуального кодексу України з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню 50% судового збору (704,80 грн.), сплаченого при поданні позову, інші 50% судового збору (704,80 грн.) підлягають поверненню ОСОБА_1 з державного бюджету.
Керуючись статтями 141, 142, 200, 206, 258, 259 та 263 265 Цивільного процесуального кодексу України,
1. Позов ОСОБА_1 (зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_3 (народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , відомості про реєстрацію місця проживання у матеріалах справи відсутні, проживає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП (за даними позовної заяви) НОМЕР_2 ) про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини задовольнити.
2. Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_7 , зареєстрований 28.01.2017 р. Бердичівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 33, розірвати.
3. Відновити ОСОБА_1 дошлюбне прізвище ОСОБА_6 .
АДРЕСА_1 . Визначити місце проживання дитини ОСОБА_5 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , з матір`ю ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 .
5. Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати 50% судового збору, сплаченого при поданні позову, у розмірі 704,80 грн.
6. Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50% судового збору, сплаченого при поданні позову, у розмірі 704,80 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення у письмовій формі до Житомирського апеляційного суду через Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут