Справа № 161/3995/19
Провадження № 2/161/1658/19
У Х В А Л А

13 червня 2019 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Черняка В.В.,

за участю секретаря судових засідань Новаковської В.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представників відповідача Стецюка О.В., Сулік Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Володимирська 114», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Департамент «Центр з надання адміністративних послуг Луцької міської ради» про скасування частково протоколу зборів правління ОСББ «Володимирська 114» № 9 від 04.10.2018 року, скасування запису про нового керівника правління, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Володимирська 114», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Департамент «Центр з надання адміністративних послуг Луцької міської ради» про скасування частково протоколу зборів правління ОСББ «Володимирська 114» № 9 від 04.10.2018 року, скасування запису про нового керівника правління, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Суд, який розглянув справу, не віднесену до його юрисдикції, не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції.

У відповідності до ч.1 ст.19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Відповідно до частини другої статті 4 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності та інші справи у визначених законом випадках, зокрема справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів; справи у спорах, що виникають з правочинів щодо акцій, часток, паїв, інших корпоративних прав в юридичній особі, крім правочинів у сімейних та спадкових правовідносинах; й інші справи у спорах між суб`єктами господарювання (частина перша статті 20 ГПК України у редакції від 03 жовтня 2017 року).

Згідно із ч. 1 ст. 385 ЦК України, власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.

Об`єднання власників квартир, житлових будинків є юридичною особою, яка створюється та діє відповідно до статуту та закону (ч.2 ст.385 ЦК України).

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку регулюються Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Згідно ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Отже, вищезазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

Як вбачається з матеріалів справи та позовних вимог, ОСОБА_1 є мешканцем будинку та власником квартири АДРЕСА_1 , який входить до ОСББ «Володимирська 114». При цьому, протокольне рішення № 9 від 04.10.2018 року зборів правління ОСББ «Володимирська 114» в частині обрання на цих зборах секретарем зборів правління ОСОБА_2 та в частині обрання нового керівника тимчасово виконуючої обов`язки голови правління ОСББ «Володимирська 114» Сулік Л.М. з 04.10.2018 року і на підставі якого державним реєстратором було внесено зміни до відомостей про керівника ОСББ «Володимирська 114», які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, вважає таким, що підлягає скасуванню, посилаючись на порушення процедури та порядку їх прийняття, визначених чинним законодавством та Статутом. Крім того, просить голову правління ОСББ «Володимирська 114» Курила П.М. поновити на роботі; зобов`язати ОСББ «Володимирська 114» виплатити ОСОБА_1 час вимушеного прогулу з розрахунку мінімальної заробітної плати за період з 16.10.2018 року і на час поновлення на посаді.

Отже, спірні правовідносини виникли між позивачем, як головою правління ОСББ та власником квартири, що входить до ОСББ «Володимирська 114», та ОСББ «Володимирська 114» як юридичною особою.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 03 квітня 2019 року у справі № 759/11487/16 зазначила, що справи за спорами учасників щодо участі в органах управління юридичної особи відносяться до категорії корпоративних спорів, які мають розглядатися за правилами господарського судочинства

Отже, даний спір в частині вимог щодо скасування частково протоколу зборів правління ОСББ «Володимирська 114» № 9 від 04.10.2018 року, скасування запису про нового керівника правління є господарсько-правовим та має вирішуватися за правилами ГПК за місцезнаходженням юридичної особи (частина шоста статті 30 ГПК).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

У відповідності до п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Частина 2 ст. 255 ЦПК України визначає, що про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету.

Враховуючи наведене, позивачу слід частково повернути сплачений судовий збір у відповідності до квитанції № 0.0..1 від 25.03.2019 року, а саме, в розмірі 1536, 80 гривень.

На підставі викладеного, керуючись ст. 255 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Володимирська 114», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Департамент «Центр з надання адміністративних послуг Луцької міської ради» в частині вимог щодо скасування частково протоколу зборів правління ОСББ «Володимирська 114» № 9 від 04.10.2018 року, скасування запису про нового керівника правління - закрити.

Роз`яснити позивачу його право на звернення з зазначеними вимогами до суду в порядку господарського судочинства.

Повернути ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ІПН НОМЕР_1 ) сплачений ним судовий збір в розмірі 1536 (однієї тисячі п`ятсот тридцять шість) гривень у відповідності до квитанції № 0.0..1 від 25.03.2019 року.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Волинського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 13.06.2019 року.

Суддя Черняк В.В.