Справа № 758/4180/19
У Х В А Л А

про залишення зустрічної заяви без руху

23 жовтня 2019 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Добривечір А.О., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання договору дарування недійсним та визнання спільною сумісною власністю, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , Подільської районної у м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у користуванні квартирою, шляхом виселення

В судовому засіданні 23.10.2019 року представник ОСОБА_1 подала зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання договору дарування недійсним та визнання спільною сумісною власністю.

Позивач та її представник в судовому засіданні повідомили про те, що ними не було отримано зустрічну позовну заяву з доданими документами до неї.

Представник відповідача ОСОБА_1 просила прийняти до розгляду з даним позовом, подану зустрічну позовну заяву.

Вислухавши сторін, дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов висновку, що зустрічну позовну заяву слід залишити без руху, оскільки, відповідно до ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п.5).

Крім того, згідно із ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З квитанцій сплати судового збору ОСОБА_1 вбачається оплата за дві вимоги немайнового характеру.

При цьому, в зустрічній позовній заяві ОСОБА_1 пред`явлена вимога про визнання майна спільною сумісною власністю внаслідок здійснених поліпшень спірного об`єкта нерухомого майна щонайменше на 10 000 доларів США, що не підтверджено документально, та є вимогою майнового характеру.

Згідно пп.1 п. 1, ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1921 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (6723,50 грн.).

Через відсутність належної оцінки поліпшення спірного майна, суд позбавлений можливості визначити суму судового збору до сплати ОСОБА_1 за вимогу майнового характеру про визнання майна спільною сумісною власністю.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 175, 185, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання договору дарування недійсним та визнання спільною сумісною власністю - залишити без руху;

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали;

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, зустрічна позовна заява вважається неподаною та повертається відповідачу;

Копію цієї ухвали надати відповідачу;

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Гребенюк