Справа № 549/116/19
Провадження № 2-во/549/4/19
У Х В А Л А

Іменем України

06 червня 2019 року Чорнухинський районний суд Полтавської області

в складі : головуючого - судді Глущенко Н.М.

при секретарі Міщенко Т.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Чорнухи заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у ухвалі від 21 березня 2019 року,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Чорнухинського районного суду Полтавської області від 21.03.2019 року подання приватного виконавця виконавчого округу Полтавської області Скрипника Володимира Леонідовича про примусове проникнення до помешкання боржника - задоволено.

Надано приватному виконавцю виконавчого округу Полтавської області Скрипнику Володимиру Леонідовичу дозвіл на примусове проникнення до житлового будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності боржнику ОСОБА_1 (місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 ).

03.06.2019 року від ОСОБА_1 надійшла заява про виправлення описки в ухвалі суду, а саме в мотивувальній частині ухвали не зазначено площу земельної ділянки, а саме 0,15 га.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень (ч.2 ст. 269 ЦПК України).

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи викладені в заяві про виправлення описки, додатки надані до заяви, суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Суд, проаналізувавши текст ухвали та заяву про виправлення описки, приходить до висновку про відсутність допущених описок, які б підлягали виправленню, виходячи з наступного.

Судове рішення - акт судового розгляду справи будь-якого виду провадження, яке відповідно до ст. 124 Конституції України ухвалюється судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

У цивільному судочинстві судове рішення виноситься по суті правових вимог місцевими загальними судами, а у разі зміни судового рішення по суті - в апеляційному і в касаційному порядку.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму про виправлення описки в ухвалі суду від 16.11.2016 року "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Необхідно зазначити, що ОСОБА_1 не є учасником справи, також у прохальній частині подання приватного виконавця не вказано площу земельної ділянки, так як це не може впливати на можливість реалізації судового рішення.

Суд може відмовити у виправленні описки, якщо воно допущене в мотивувальній частині рішення та не є суттєвим, оскільки виконанню підлягає резолютивна частина рішення як у добровільному порядку, так і примусовому.

За таких обставин заява ОСОБА_1 про виправлення описки не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 269 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у ухвалі від 21 березня 2019 року відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя