Провадження № 2/263/2757/2019
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 жовтня 2019 року місто Маріуполь

Суддя Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області Шатілова Л.Г., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Перша маріупольська державна нотаріальна контора, про визнання договору дарування недійсним,

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області 03.10.2019 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ОСОБА_3 третя особа: Перша маріупольська державна нотаріальна контора, про визнання договору дарування недійсним.

04.10.2019 року Жовтневим районним судом міста Маріуполя Донецької області направлявся відповідний запит щодо реєстрації місця проживання відповідачів.

25.10.2019 року на адресу суду надійшла відповідь відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Департаменту адміністративних послуг Маріупольської міської ради, відповідно до якої ОСОБА_2 зареєстрований у АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 зареєстрована АДРЕСА_2 .

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Суддею встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.175 та ст.177 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

На порушення п.6 ст.175 ЦПК України позивачем не зазначено про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися.

На порушення п.10ст.175 ЦПК України позивачем не підтверджено про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, натомість у позовній заяві зазначено, що вона попереджена про це.

Відповідно до ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Аналогічні положення визначені Національним стандартом України "Вимоги до оформлювання документів" ДСТУ 4163-2003, що затверджений Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55.

Так, пункт 5.27 даного стандарту зазначає, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту.

Як вбачається з доданих до позовної заяви копій документів, що надані позивачем на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, копії договору дарування квартири не засвідчені належним чином у визначеному законодавством порядку.

Крім того, за вимогами ч.ч.1, 4 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, а також до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати і розмір судового збору визначений Законом України «Про судовий збір» (у редакції від 17.10.2019 р.).

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до пп. 2 п. 4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру заяви, яка подана фізичною особою справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлює прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року у розмірі 1921 гривню.

Тобто ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру з 1 січня 2019 року становить 768,40 гривень.

На підтвердження оплати судового збору до Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області необхідно надати оригінал квитанції про оплату судового збору.

При поданні позову ОСОБА_4 надала клопотання про звільнення від сплати судового збору або зменшення його розміру.

В обґрунтування заяви позивач зазначила, що на теперішній час вона є пенсіонером та отримує пенсію у розмірі 3 327,15 грн.

Відповідно до ст. 136 ЦПК України, позивач має право звернутися із заявою про відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору з наданням доказів на підтвердження підстав для цього.

Ппозивачем надано суду відомості, що підтверджують розмір її доходу, однак, вказаний нею дохід (розмір пенсії) достатній для оплати судового збору в сумі 768,40 грн., оскільки визначена сума судового збору не перевищує 5% її доходу за рік.

Крім того, беручи до уваги, що предметом позову є визнання договору дарування об`єкту нерухомого майна (квартири) недійсним, при цьому позивачкою заявлено вимогу про витребування від ОСОБА_3 на користь позивачки квартири АДРЕСА_3 , вартістю 50 000 гривень, у разі задоволення позову зміниться майновий стан позивачки, тому суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про звільнення останньої від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, необхідно дійти висновку про залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали суду.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

В задоволення клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору або зменшення його розміру - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Перша маріупольська державна нотаріальна контора, про визнання договору дарування недійсним залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення вищевказаних недоліків протягом 10 днів з дня отримання позивачкою копії ухвали суду

У випадку невиконання ухвали позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачці.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://court.gov.ua/sud0519.

Ухвала набуває законної сили негайно.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.Г.Шатілова