КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

справа №761/12292/17

провадження № 22-ц/824/8057/2018

04 червня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача Кирилюк Г. М.,

суддів: Слюсар Т. А. , Семенюк Т. А.,

при секретарі Дуці В. В.

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за клопотанням ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 про призначення судової земельно-технічної експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_3 - адвоката Кротюка Олександра Володимировича на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 12 лютого 2019 року у складі судді Мальцева Д. О.,

встановив:

У квітні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, в якому просила поділити в натурі земельну ділянку по АДРЕСА_1 , площею 0,1000 га, кадастровий номер НОМЕР_1 , між співвласниками ОСОБА_1 та ОСОБА_3 з відступленням від ідеальних часток; припинити право спільної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на вказану земельну ділянку; виділити у власність ОСОБА_1 зі складу вказаної земельної ділянки частку площею 0,0696 га, згідно схеми виділу земельної ділянки, зазначеної в додатку № 4 до висновку експертного комплексного земельно-технічного та оціночно-технічного дослідження від 10.03.2017 р. № 3/17; виділити зі складу земельної ділянки по АДРЕСА_1 у власність ОСОБА_3 частку площею 0,0304 га, згідно схеми виділу земельної ділянки, зазначеної в додатку № 4 до висновку експертного комплексного земельно-технічного та оціночно-технічного дослідження від 10.03.2017 р. № 3/17; встановити на виділену ОСОБА_3 земельну ділянку сервітут для обслуговування житлового будинку ОСОБА_1 площею 0,0008 га, яка обмежена лініями розподілу та позначена точками: НОМЕР_2 в додатку № 4 до висновку експертного комплексного земельно-технічного та оціночно-технічного дослідження від 10.03.2017 р. № 3/17; присудити на користь ОСОБА_3 грошову компенсацію вартості 0,0006 га земельної ділянки в розмірі 8 777 грн за рахунок коштів, внесених ОСОБА_1 на депозитний рахунок суду.

06 листопада 2018 року представник ОСОБА_1 - адвокат Пашинський А. Л. звернувся до суду з клопотанням про призначення судової земельно-технічної експертизи, проведення якої просив доручити експертам КНДІСЕ, на вирішення якої просив поставити питання:

1. Які варіанти розподілу земельної ділянки площею 0,1000 га, кадастровий номер НОМЕР_1 , по АДРЕСА_1 (нові адреси: АДРЕСА_2 та АДРЕСА_1 ) можливо визначити її співвласникам ОСОБА_1 (69/100) і ОСОБА_3 (31/100), відповідно до розміру їх часток, згідно нормативно-правових актів?

2. Яка площа земельної ділянки за кадастровим номером НОМЕР_3 по фактичному користуванні знаходиться у ОСОБА_3 та ОСОБА_1 .?

3. Чи відповідає площа земельної ділянки, яка перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_3 розміру частки (31/100) у домоволодінні по АДРЕСА_1 ?

4. Чи технічно можливо виділити в натурі (на місцевості) земельну ділянку (з відступом від ідеальних часток), яка фактично перебуває у користуванні ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .?

5. Якщо фактична площа земельної ділянки, яка перебуває у користуванні ОСОБА_3 , не відповідає розміру частки 31/100, визначити ринкову вартість земельної ділянки кадастровий номер НОМЕР_3 на ту площу, якої не вистачає до розміру частки?

Оплату за проведення експертизи просив покласти на позивача та відповідача в рівних частках.

На час проведення експертизи зупинити провадження у справі.

Посилався на ті підстави, що позовні вимоги обґрунтовані висновком експертного комплексного земельного-технічного та оціночно-земельного дослідження від 07.03.2017 р. № 3/17, проведеного в позасудовому порядку. Даним висновком встановлено технічну можливість виділу в натурі (на місцевості) земельної ділянки ( з відступом від ідеальних часток), яка фактично перебуває у користуванні ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , а також запропоновано варіант розподілу земельної ділянки ( з відступом від ідеальних часток) , при умові сплати позивачем грошової компенсації 6 кв.м. на користь відповідача в сумі 8 777 грн.

Заперечуючи проти позову представник відповідача надав копію висновку №ED-1727-1-1018.18 будівельно-технічного експертного дослідження, складеного 18.05.2018 р. судовим експертом з правом проведення будівельно-технічних експертиз Комашко Р. В. Згідно даного висновку встановлення межі між будинками АДРЕСА_1 є неможливим через порушення вимог ДБН щодо протипожежного розриву.

Оскільки у вказаних експертних дослідженнях експерти дійшли повністю протилежних висновків, наданий відповідачем висновок будівельно-технічного експертного дослідження від 18.05.2018 року викликає сумніви з приводу його повноти та обґрунтованості, просив клопотання задовольнити.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 12 лютого 2019 року клопотання задоволено.

Призначено по справі судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На вирішення експертів поставлені наступні питання:

1. Які варіанти розподілу земельної ділянки площею 0,1000 га кадастровий номер НОМЕР_3 по АДРЕСА_1 (нові адреси: АДРЕСА_2 та АДРЕСА_1 ) відповідно до розміру часток ОСОБА_1 (69/ 100 ) і ОСОБА_3 (31/100) згідно вимог нормативно-правових актів?

2. Яка площа земельної ділянки за кадастровим номером НОМЕР_3 по АДРЕСА_1 (нові адреси: АДРЕСА_2 та АДРЕСА_1), що знаходиться у фактичному користуванні ОСОБА_3 , та ОСОБА_1 ?

3. Чи відповідає площа земельної ділянки, яка перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_3

4. Чи технічно можливо виділити у натурі земельну ділянку з відступом від ідеальних часток, яка фактично перебуває у користуванні ОСОБА_3 та ОСОБА_1 .?

5. Якщо фактична площа земельної ділянки, яка перебуває у користуванні ОСОБА_3 , не відповідає розміру частки 31/100, визначити ринкову вартість земельної ділянки кадастровий номер НОМЕР_3 на ту площу, якої не вистачає до розміру частки?

В розпорядження експертів надано матеріали цивільної справи. Оплату за проведення експертизи покладено на позивача. Провадження у справі зупинено.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_3 - адвокат Кротюк О. В. просить скасувати ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 12 лютого 2019 року.

Посилається на ті підстави, що в оскаржуваній ухвалі суд не навів мотивів, якими він обґрунтував факт того, що висновок експерта, наданий відповідачем та/або позивачем викликає сумніви щодо його правильності. Обставини протилежності висновків відсутні, оскільки питання, які ставились позивачем і відповідачем у наданих ними суду експертних висновках є різними.

Так, позивачем не ставилось перед експертом питання: " Чи можливо виконати розподіл земельної ділянки, кадастровий номер НОМЕР_3 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 між співвласниками ОСОБА_3 із часткою 31/100 та ОСОБА_1 із часткою 69/100 із врахуванням протипожежних вимог?".

Суд, призначаючи експертизу, повинен був врахувати питання, поставлене відповідачем, відносно якого суду було надано висновок від 18 травня 2018 року № ED-1727-1-1018.18, оскільки вказане є обставиною, яка входить до предмета доказування.

Представник відповідача просив суд врахувати вказаний вище висновок та взяти до уваги питання обох сторін, які ставили позивач і відповідач у наданих ними суду висновках. Проте суд не навів мотивів відхилення питання, яке ставилось представником відповідача у висновку від 18 травня 2018 року № ED-1727-1-1018.18.

Вважає, що призначена судом експертиза жодним чином не встановить можливість чи неможливість поділу земельної ділянки з урахуванням розміщених на ній об`єктів житлової нерухомості та протипожежних вимог, які визначені законодавством України.

Судом позбавлено відповідача права та можливості обрати експертну установу за взаємною згодою, як того вимагає ст. 103 ЦПК України.

Судом не враховано, що підпірна стінка, якою закінчується сторона будинку позивача, є складним технічним рішенням, яке прийнято архітектором та зроблено у взаємозв`язку з фундаментом подвір`я та будинку відповідача, відстань між якими не перевищує 2 метрів і знаходиться на тій частині земельної ділянки, якою користується відповідач.

Тому вірним було б призначити комплексну експертизу, якою буде проведено земельно-технічне та будівельно-технічне експертне дослідження.

Призначена судом експертиза не дасть можливість встановити всі обставини у справі та прийняти законне і обґрунтоване рішення.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 заперечує проти доводів апеляційної скарги.

Зазначила, що твердження про відсутність мотивів, з яких суд дійшов висновку про те, що висновок експерта викликає сумнів щодо його правильності, є безпідставним. Матеріли справи не місять клопотання відповідача щодо включення до переліку питань, що ставляться на вирішення судової експертизи, питання щодо можливості виконання розподілу земельної ділянки з врахуванням протипожежного законодавства. Визначаючи перелік питань, що виносяться на вирішення судового експерта, суд не встановив меж дослідження, що має бути проведене. Водночас, представник відповідача пропонує експерту провести дослідження виключно в ключі протипожежних правил, з ігноруванням інших вимог законодавства. Оскільки відповідач не запропонував позивачу чи суду обрати певного експерта, суд визначив експертну установу самостійно. Під час проведення експертизи експерт зобов`язаний врахувати наявність усіх будівель та споруд, що знаходяться на земельній ділянці, окреме посилання на їх наявність чи відсутність в ухвалі суду не вимагається.

В судовому засіданні представник ОСОБА_4 - адвокат Кротюк О.В. апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Пашинський А. Л. просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до положень ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач просила поділити в натурі земельну ділянку по АДРЕСА_1 , площею 0,1000 га, кадастровий номер НОМЕР_1 , між її співвласниками з виділом у власність зі складу вказаної земельної ділянки належних співвласникам часток.

На підтвердження обставин, які мають значення для вирішення даного спору, позивачем надано висновок експертного комплексного земельного-технічного та оціночно-земельного дослідження від 07.03.2017 р. № 3/17 судового експерта ОСОБА_5 .

З огляду на те, що вказаний висновок, на думку відповідача, не враховував фактичний стан ділянки, включаючи об`єкти нерухомості на ній, правові режими таких об`єктів, вимоги закону, які висуваються до їх розміщення, на підтвердження своїх заперечень відповідачем надано копію висновку №ED-1727-1-1018.18 будівельно-технічного експертного дослідження, складеного 18.05.2018 р. судовим експертом з правом проведення будівельно-технічних експертиз Комашко Р. В.

Задовольняючи клопотання про призначення у справі судової земельно-технічної експертизи суд першої інстанції виходив з того, що надані експертні дослідження містять протилежні висновки, що викликає сумнів у їх правильності.

Визначені судом першої інстанції підстави для призначення експертизи відповідають положенням п.2 ч.1 ст.103 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна).

Як вбачається з матеріалів справи, представник відповідача подав заяву, в якій взагалі заперечував проти призначення експертизи та просив відмовити у задоволенні відповідного клопотання представника позивача.

За відсутності згоди відповідача на призначення судової експертизи, суд першої інстанції правомірно визначив експертну установу самостійно.

Відповідно до ч.4, ч.5 ст.103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропоновувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експертів. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Представником відповідача не було запропоновано суду питання, роз`яснення якого на думку останнього, потребувало висновку експертів.

За таких підстав суд першої інстанції обґрунтовано врахував ті питання, які були запропоновані позивачем.

Відповідно до п.6.1 Розділу 6 Глави ІІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу від 26.12.2012 №1950/5), основними завданнями земельно-технічної експертизи є:

визначення фактичного землекористування земельними ділянками, а саме фізичних характеристик земельних ділянок (конфігурації, площі, промірів тощо);

визначення відповідності фактичного розташування будівель, споруд та інших об`єктів відносно меж земельних ділянок їх розташуванню у відповідній технічній документації;

визначення відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж та накладання земельних ділянок відповідно до правовстановлювальних документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки;

визначення можливості розподілу (порядку користування) земельними ділянками, розробка варіантів їх розподілу (порядку користування);

визначення можливих варіантів підходу та проїзду до земельних ділянок, встановлення земельного сервітуту.

Зміст визначених судом першої інстанції питань, які поставлені на вирішення експертизи, відповідають орієнтовному переліку питань земельно-технічної експертизи.

Зазначені питання вирішуються з урахуванням правовстановлюючих документів на об`єкти нерухомого майна, що розташовані на земельній ділянці, даних про користування співвласниками цими об`єктами або їх частинами, даних про частки співвласників та матеріалів технічної інвентаризації.

При визначенні варіантів розподілу земельної ділянки відповідно до часток співвласників експерт зобов`язаний враховувати вимоги всіх нормативно-правових актів, в тому числі і тих, які стосуються протипожежних вимог.

З огляду на те, що завданням земельно-технічної експертизи є визначення можливості поділу земельної ділянки між її співвласниками з урахуванням наявних будівель та споруд, що на ній знаходяться, доводи апеляційної скарги, що призначена судом експертиза не дасть можливості встановити обставини, які мають значення для справи, є необґрунтованими.

Під час розгляду справи судом апеляційної інстанції не було встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування судового рішення, або неправильне застосування норм матеріального права, а тому суд апеляційної інстанції дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення без змін.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України суд

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 - ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 12 лютого 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з для її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 05 червня 2019 року.

Суддя-доповідач: Г. М. Кирилюк

Судді: Т. А. Слюсар

Т. А. Семенюк