Справа № 651/531/19
Провадження № 2/651/107/19
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

23.10.2019 року смт. Верхній Рогачик

Верхньорогачицький районний

суд Херсонської області в складі:

судді ЗАГРУННОГО В.Г.

секретаря БЕДЮХ А.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі Верхньорогачицького районного суду Херсонської області смт. Верхній Рогачик Верхньорогачицького району Херсонської області цивільну справу № 651/531/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

10.09.2019 року позивач звернулася до суду з позовною заявою в якій вказала, що 27.11.2009 року вона уклала шлюб з ОСОБА_2 , який зареєстрований у відділі реєстрації актів цивільного стану Верхньорогачицького районного управління юстиції Херсонської області, актовий запис № 31. Від подружнього життя мають двох спільних дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спільне життя з відповідачем не склалося, з причини відсутності взаєморозуміння та взаємоповаги. Фактично сім`я припинила своє існування і подружжя тривалий час проживає окремо один від одного, шлюбних відносин не підтримують. Спору про поділ майна, що є їх спільною власністю, а також про місце проживання дітей після розірвання шлюбу немає.

Просить суд розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 27.11.2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану Верхньорогачицького районного управління юстиції Херсонської області, актовий запис № 31. після розірвання шлюбу залишити позивачу прізвище « ОСОБА_1 ». Стягнути з відповідача на користь позивача понесені нею судові витрати.

Ухвалою від 24.09.2019 року провадження у справі відкрито та призначено до підготовчого засідання за правилами загального позовного провадження на 10.00 годину 23.10.2019 року.

Позивач в підготовче судове засіданні не з`явилася, але подала заяву (а.с.21), відповідно до якої просила справу розглянути за її відсутності, обставини, викладені в заяві підтримала повністю та просила позов задовольнити в повному обсязі.

Відповідач в підготовче судове засідання також не з`явився, але надіслав заяву (а.с.22), згідно якої справу просив розглянути за його відсутності, позов визнав та не заперечив проти його задоволення.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою сторін, суд вважає за можливе судове засідання проводити без фіксування за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, оскільки згідно статті 24 Сімейного Кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Так, судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 27.11.2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Верхньорогачицького районного управління юстиції Херсонської області, актовий запис № 31, що підтверджено відповідним свідоцтвом серії НОМЕР_1 (а.с. 8).

Від подружнього життя мають спільних дітей: синів ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджено відповідним свідоцтвом серії НОМЕР_2 (а.с. 10), та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджено відповідним свідоцтвом серії НОМЕР_3 (а.с. 9).

Подружні відносини між сторонами припинилися, спільне господарство не ведуть, проживають окремо, спору про поділ майна, що є їх спільною власністю, а також про місце проживання дітей після розірвання шлюбу немає.

У відповідності до ч.1 ст.51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

За правилами ч.2 ст.3 Сімейного кодексу України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Подружжя вважається сім`єю і тоді, коли дружина та чоловік у зв`язку з навчанням, роботою, лікуванням, необхідністю догляду за батьками, дітьми та з інших поважних причин не проживають спільно.

Відповідно до ч.3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного Кодексу.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до ст. 112 ч.2 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Як вбачається із п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

У ст. 17 Закону України №3477-IV від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зазначено, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права».

Так, ч.1 ст. 8 Конвенції про захист прав та основоположних свобод передбачає право особи на повагу до свого приватного та сімейного життя. Поняття «приватного та сімейного життя» ЄСПЛ не є чітко визначеним, і охоплює широкий спектр питань, серед яких, зокрема, є права особи на приватний простір, право визначати своє приватне життя (справа «Пек проти Сполученого Королівства» від 28 січня 2003 року, заява №44647/98).

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Таким чином, приймаючи до уваги, що причини, що спонукають наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Крім того, відповідно до ст. 113 СК України особа яка змінила своє прізвище у зв"язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Тому, з урахування викладеного, а також враховуючи заяву позивача з даного приводу, суд вважає необхідним залишити ОСОБА_1 після розірвання шлюбу прізвище " ОСОБА_1 ".

Крім того, відповідно до вимог ст. 142 ч.1 ЦПК України - у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідному рішенні, в порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 % судового збору, сплаченого ним при подачі позову.

Враховуючи вимоги ст. 142 ЦПК України суд вважає за необхідне повернути з державного бюджету на користь ОСОБА_1 50 % сплаченого судового збору, в сумі 384 гривні 20 копійок.

Крім того, в силу ч. 1 ст. 141 ЦПК України, а також з урахуванням повернення на користь позивача 50% сплаченого нею судового збору, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача витрати по сплаті судового збору в розмірі 384,20 грн..

Також суд вважає, що вимога позивача про стягнення з ОСОБА_2 на її користь витрат по сплаті комісії за послуги банку в розмірі 25 грн. 00 коп. задоволенню не підлягає, оскільки такі витрати не підтверджені нею документально.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 105, 110, 112, 114, 115 СК України, ст.ст. 5, 10, 12, 13, 76, 82, 141, 200, 264, 265, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити частково.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який зареєстрований 27.11.2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Верхньорогачицького районного управління юстиції Херсонської області, актовий запис № 31.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити шлюбне прізвище « ОСОБА_1 ».

Зобов`язати Управління Державної казначейської служби України у Верхньорогачицькому районі Херсонської області повернути позивачеві ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженці с. Первомаївка Верхньорогачицького району Херсонської області, паспорт серія та номер НОМЕР_4 , зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_1 , - 50% сплаченого судового збору в сумі 384 гривні 20 копійок за квитанцією № 0.0..1 від 09.09.2019 року.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в розмірі 384 грн. 20 коп..

В задоволенні вимоги про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті комісії за послуги банку - відмовити.

Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу XIII «Перехідних положень» Цивільного процесуального кодексу України (в редакції закону №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя

Верхньорогачицького районного

суду Херсонської області В.Г. Загрунний