24.05.2019 Справа № 756/6731/18
Ун. №756/6731/18
Пр. №2/756/1198/19
I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 травня 2019 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Шевчука А.В.‚
при секретарі - Мушкетик І.В.
за участі: представника позивача - ОСОБА_1 .
представник відповідача - ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засiданнi в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу,-
У травні 2018 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу. В обґрунтування своїх позовних вимог посилався на те, що між ним та відповідачем 11 листопада 2006 року Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї зареєстровано шлюб, актовий запис № 3253.
Перед тим, як сторони уклали даний шлюб, у них ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_5 , в період шлюбу народився син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та син ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Позивач зазначає, що протягом останніх років їх сімейне життя поступово погіршувалось, зникли взаєморозуміння та взаємоповага, в кінцевому результаті це призвело до фактичного припинення шлюбних відносин.
За твердженням позивача, перебування ОСОБА_4 тривалий час у іншій країні та її небажання повертатися в Україну значною мірою вплинуло на їх стосунки. Таким чином, сторони спільне господарство не ведуть, проживають окремо, шлюб носить формальний характер, а подальше збереження шлюбу суперечить інтересам сторін і інтересам їх дітей.
15 червня 2018 року Оболонським районним судом м. Києва відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання на 06 листопада 2018 року (а.с.17-18).
06 березня 2019 року ухвалою Оболонського районного суду м. Києва (а.с. 45) за заявою відповідача (а.с. 40-41), суд надав сторонам час на примирення терміном 2 місяці, призначивши справу до розгляду та повідомив представників сторін, під розпис про дату судового засідання.
У судовому засіданні 14 травня 2019 року судом задоволено клопотання представника відповідача про оголошення перерви по справі.
24 травня 2019 року у судовому засіданні представник відповідача просила про чергову перерву в судовому засіданні та звертала увагу суду на процесуальні порушення, на її думку, і неможливість розгляду справи по суті та ухвалення рішення, проти позову заперечувала.
Представник позивача позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити, при цьому звертала увагу суду на зловживання процесуальними правами відповідачем та її представниками спрямовані на затягування розгляду справи. Представник позивача наполягала на завершенні розгляду справи, ухваленні рішення та не просила про стягнення з відповідача сплаченого судового збору за подану позовну заяву.
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові матеріали справи, а також з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховуючи інші обставини життя подружжя, суд вважає, що позовні вимоги належить задовольнити з наступних підстав.
Згідно свідоцтва про шлюб 11 листопада 2006 року у Центральному відділі реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї між позивачем та відповідачем було зареєстровано шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис № 3253 (а.с.5).
Поза шлюбом у сторін ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_5 (а.с.6).
В період шлюбу у сторін народилися: син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та син ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.31, 32).
Згідно ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.
При цьому, ч.1 ст. 105 СК України встановлено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього кодексу, положення якої зазначають, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя.
Загальна декларація прав людини у ч.2 ст. 16 містить положення, за яким шлюб може укладатися лише при вільній і повній згоді сторін, що одружуються, а за ст. 23 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, жоден шлюб не може бути укладений без вільної і цілковитої згоди тих, що одружуються.
Аналогічні положення стосуються й подальшого існування сім`ї, як добровільного союзу. Таким чином, у разі відсутності добровільної згоди одного з подружжя на такий союз, сім`ю, шлюб не може мати місце, а також, приймаючи бажання та право одного з них розірвати шлюб, не може бути незаконно порушене або одного з подружжя не можливо насильно, без його волі змусити перебувати у таких зареєстрованих як шлюб відносинах.
Судом встановлено, що вжиті заходи щодо примирення подружжя необхідних результатів не надали, сторони не налагодили стосунки.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Позивач вказує на те, що сімейне життя із відповідачем не склалось через несумісність характерів та відсутність взаєморозуміння. Сторони спільне господарство не ведуть, відповідач тривалий час перебуває за межами України. Шлюб носить формальний характер, подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.
З огляду на зазначене та позицію позивача, суд вважає доцільним розірвати шлюб ОСОБА_3 та ОСОБА_4
На підставі ст. ст. 105, 110, 112 Сімейного кодексу України, керуючись ст. ст. 10, 15, 60, 130, 174, 209, 213-215, 280 ЦПК України,
Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , зареєстрований 11.11.2006 року Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис № 3263 - розірвати.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідком апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Суддя А.В. Шевчук