КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2019 року м. Київ

Унікальний номер справи № 754/1083/18

Апеляційне провадження № 22-ц/824/6375/2019

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.

суддів - Ратнікової В.М., Борисової О.В.

при секретарі - Слободяник Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25 січня 2019 року, ухвалене під головуванням судді Лісовської О.В., по справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвайт» про незаконне звільнення та визнання нещасного випадку на виробництві, -

в с т а н о в и в :

У січні 2018 року позивач звернувся із позовом, на обґрунтування якого зазначив, що з 23 лютого 2017 року був прийнятий на роботу і працював у відповідача на посаді двірника.

19 травня 2017 року перебуваючи на робочому місці, під час виконання трудових обов`язків ОСОБА_1 близько 11 год. 00 хв. спускаючись сходами у підсобне господарське приміщення, послизнувся та впав, після чого його було доставлено до Київської міської клінічної лікарні № 17 та діагностовано перелам правої шийки стегна.

З 19 травня 2017 року по 22 травня 2017 року включно позивач перебував у лікарні, про що йому було видано листок непрацездатності серії АДВ № 137146 від 22 травня 2017 року із зазначенням причини непрацездатності "п. 4 - нещасний випадок на виробництві та його наслідки".

При переїзді з лікарні даний листок непрацездатності було загублено і за зверненням представника ТОВ «Інвайт» було ініційовано повторну видачу листка непрацездатності (дублікат). При цьому, за невідомих позивачу обставин, у дублікаті (серія АДВ №137162) зазначена інша підстава непрацездатності, а саме "п. 5 - невиробничі травми".

Після отримання дублікату листка непрацездатності ОСОБА_1 декілька разів продовжували лікарняний та з 15 вересня 2017 року було встановлено інвалідність другої групи.

За весь час перебування позивача на лікарняному відповідач не вчиняв жодних дій, передбачених законодавством по захисту прав працівника ОСОБА_1 . і лише після численних скарг та звернень, ТОВ «Інвайт» за приписом Головного управління Держпраці у Київській області від 20 жовтня 2017 року № 5.5/21 було створено комісію та розпочато роботу по розслідуванню нещасного випадку.

10 жовтня 2017 року позивач отримав акт за формою НТ від 19 серпня 2017 року про нещасний випадок невиробничого характеру.

Після численних скарг та звернень, ТОВ «Інвайт» створило комісію та розпочало роботу по розслідуванню нещасного випадку повторно.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 15 вересня 2017 року було встановлено інвалідність, у листі ТОВ «Інвайт» від 20 жовтня 2017 року вих. №20/10 було повідомлено, що адміністрація товариства не має можливості створити спеціальні умови або перевести на іншу легшу роботу, яка б відповідала стану здоров`я позивача.

Таким чином, з 15 вересня 2017 року позивач не міг вийти на роботу через відсутність створених для нього умов та відповідної посади та 22 грудня 2017 року відбулося звільнення позивача на підставі п. 2 ч. 1 ст. 40 КЗпП України.

Позивач вважав, що починаючи з 19 травня 2017 року відповідачем було допущено ряд грубих порушень його трудових прав і звільнення мало відбуватися на підставі пункту 5 частини першої статті 40 КЗпП України. Також, ТОВ «Інвайт» приховало інформацію про настання нещасного випадку на виробництві, сфальсифікувало документи щодо нібито вихідного дня в день настання нещасного випадку, підробило нібито написану ОСОБА_1 заяву, видало наказ про надання вихідного днем раніше від нібито поданої заяви. Всі ці обставини суттєво ускладнили позивачу життя та дуже негативно відобразилися на його здоров`ї, він прикутий до домівки, не може ходити, виконувати свої звичні справи, обслуговувати себе та терпить безліч інших обмежень, що пов`язані з його фізичним станом.

Враховуючи викладене, позивач просив суд:

- зобов`язати ТОВ «Інвайт» скасувати Акт проведення розслідування нещасного випадку від 27 грудня 2017 року;

- визнати нещасний випадок, що трапився з ОСОБА_1 19 травня 2017 року, таким, що пов`язаний з виробництвом;

- зобов`язати ТОВ «Інвайт» скасувати Наказ № 178-к від 22 грудня 2017 року про звільнення за п. 2 ч. 1 ст. 40 КЗпП України;

- зобов`язати ТОВ «Інвайт» звільнити ОСОБА_1 та видати Наказ про звільнення на підставі п. 5 ч. 1 ст. 40 КЗпП України;

- зобов`язати ТОВ «Інвайт» скасувати запис у трудовій книжці про звільнення ОСОБА_1 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 40 КЗпП України;

- зобов`язати ТОВ «Інвайт» зробити новий запис у трудовій книжці про звільнення ОСОБА_1 на підставі п. 5 ч. 1 ст. 40 КЗпП України;

- стягнути з ТОВ «Інвайт» моральну шкоду у розмірі 60 000 грн.;

- винести окрему ухвалу про можливе притягнення до відповідальності працівників, винних у порушенні законодавства про охорону праці. (т. 1 а.с. 1-16)

Директор ТОВ «Інвайт» - Давидович Т . І. направив відзив, в якому просив відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 та зазначив, що позивач прийнятий на роботу в TOB «Інвайт» на посаду двірника відповідно до Наказу № 20-К від 22 лютого 2017 року. Перебуваючи 19 травня 2017 року у відпустці без збереження заробітної плати, приблизно об 11 годині, позивач послизнувся та впав, внаслідок чого отримав перелом правої шийки стегна. Позивач не виконував трудові обов`язки при отриманні травми, після пред`явлення листка непрацездатності серія АДВ №137162 від 01 червня 2017 року (дублікат), де вказувалася причина непрацездатності «5-невиробнича травма», у відповідності до Постанови Кабінету Міністрів України від 22 березня 2001 року N 270 «Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру» здійснено розслідування нещасного випадку, що стався із позивачем, та за результатами складено Акт Н-1 про нещасний випадок невиробничого характеру (Форма НТ) від 19 серпня 2018 року, один примірник якого направлявся позивачу. Вважав, що твердження позивача про те, що він отримав травму під час виконання трудових обов`язків не відповідає реальним обставинам справи, оскільки він перебував у відпустці без збереження заробітної плати, що підтверджується заявою ОСОБА_1 від 17 травня 2017 року про надання відпустки без збереження заробітної плати на 19 травня 2017 року та Наказами TOB «Інвайт» №8-В від 17 травня 2017 року «Про надання відпустки ОСОБА_1 » та №35-в від 29 вересня 2017 року «Про внесення змін до Наказу №8-в від 17 травня 2017 року «Про надання відпустки ОСОБА_1 », копією витягу з табелю обліку використання робочого часу за звітний період з 01 травня 2017 року по 31 травня 2017 року, пояснювальною запискою ОСОБА_1 щодо причин настання нещасного випадку, який стався в його вихідний день. Вказував, що після отримання оригіналів листів непрацездатності та надходження коштів від фонду соціального страхування від нещасних випадків відповідач здійснив виплату допомоги у розмірах та в строки, передбачені нормами чинного законодавства. Також, за зверненням ОСОБА_1 , у відповідності до Наказу № 2370 віл 11 жовтня 2017 року Головним управлінням Держпраці у Київській області в період з 19 жовтня 2017 року по 30 жовтня 2017 року проведено позапланову перевірку з питань дотримання законодавства про працю в частині нарахування та строків виплати допомоги. Відповідно до Акту перевірки додержання суб`єктом господарювання законодавства про працю та загальнообов`язкове державне соціальне страхування №26-228/1097 у ТОВ «Інвайт» порушень строків виплати допомоги виявлено не було. При проведенні розслідування нещасного випадку позивач первинно не вважав травму виробничою та лише згодом змінив свою думку. При цьому в усіх оригіналах листків непрацездатності, отриманих ТОВ «Інвайт», вказувалися причини непрацездатності «невиробнича травма-5». Документи, які б підтверджували інше, відсутні. В отриманому TOB «Інвайт» листі №1043 від 08 листопада 2017 року від КМКЛ №17 вказано, що «при госпіталізації пацієнт ОСОБА_1 не повідомив про виробничий характер травми лікаря відділення політравми у приймальному покої, про що є відповідний запис у формі Спільного огляду лікарів відділення політравми. З огляду на це травму, яку отримав ОСОБА_1 , було первинно визначено як побутову, відповідно наркологічна експертиза не проводилася. Клінічно ознак сп`яніння не виявлено. Через певний час після госпіталізації пацієнт ОСОБА_1 повідомив чергового про виробний характер травми». Відповідно до доданого листа №10 від 10 листопада 2017 року від КМКЛ №17, адресованого ОСОБА_1 , також вказано, що при госпіталізації позивач повідомив про побутовий характер травми. Оскільки позивач 19 травня 2017 року перебував у відпустці без збереження заробітної плати, первинно не повідомляв, що вважає дану травму пов`язаною із виробництвом, та передав відповідачу листи непрацездатності із зазначенням причини непрацездатності «невиробнича травма», у TOB «Інвайт» були відсутні підстави для проведення розслідування відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 22 березня 2001 року № 270 «Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру». Після отримання від Головного управління Держпраці у Київській області Припису 5.5/21 від 20 жовтня 2017 року щодо необхідності проведення розслідування нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання чи невизнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, складення акта за формою Н-5 або Н-1, TOB «Інвайт» належним чином забезпечило проведення розслідування нещасного випадку та роботи комісії. У процесі роботи комісії здійснено огляд місця події, опитування потерпілого, працівників TOB «Інвайт» та свідків. До участі в розслідуванні, у відповідності до Постанови №1232, були запрошені представники Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у м. Києві та Національного антикорупційного бюро України. За результатом роботи комісії був складений Акт проведення розслідування нещасного випадку, що стався 19 травня 2017 року приблизно об 11 годині, на ТОВ «Інвайт». Висновком комісії, згідно Акту від 22 грудня 2017 року, є: «Нещасний випадок, що стався 19 травня 2017 року приблизно об 11 год. 00 хв. з двірником ТОВ «Інвайт» ОСОБА_1 на території замовника у підвальному приміщенні будівлі Національного антикорупційного бюро України не визнано таким, що пов`язаний з виробництвом, так як він не підпадає під дію п.15 «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232. Акт за формою Н-1 не складається. Розслідуванням встановлено, що 19 травня 2017 року двірник ОСОБА_1 перебував у відпустці без збереження заробітної плати, з відпустки не викликався, не отримував вказівок на виконання своїх професійних обов`язків. Відсутні достовірні підтвердження, що двірник ТОВ «Інвайт» ОСОБА_1 виконував 19 травня 2017 року свої службові обов`язки, під час яких отримав травму. Особи, дії або бездіяльність яких призвели до настання нещасного випадку, комісією не встановлені». Оскільки TOB «Інвайт» не порушувало законні права та інтереси позивача, а провело у відповідності до Постанови №270 та Постанови №1232 розслідування нещасного випадку на підставі отриманих від позивача та контролюючих органів документів, вважав, що з Товариства не може стягуватися і моральна шкода. (т. 1 а.с. 149-162)

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 25 січня 2019 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ТОВ «Інвайт» про незаконне звільнення та визнання нещасного випадку на виробництві відмовлено. (т. 2 а.с. 199-215)

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, незаконність та необґрунтованість рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25 січня 2019 року, просив його скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги. На обґрунтування скарги зазначив, що судом не дотримано вимог щодо оцінки доказів, покладено в основу рішення висновок експерта та не враховано обставин і доказів, які викладені на обґрунтування заявленого позову. Вказував, що відповідач знехтував нормами законодавства, засадами моралі та приховав дійсний характер нещасного випадку, що призвело до серйозних наслідків - непрацездатності апелянта. Суд не звернув уваги та не надав належної оцінки діям відповідача, які спрямовані на приховування нещасного випадку і взагалі не зазначив у рішенні підстави відмови у задоволенні вимог про притягнення винних осіб до відповідальності та наявності чи відсутності фактів порушення трудового законодавства. (т. 2 а.с. 217-226)

Директор ТОВ «Інвайт» - Давидович Т.І. подав до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому із посиланням на необґрунтованість доводів апеляційної скарги просив залишити її без задоволення, а рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25 січня 2019 року без змін. (т. 2 а.с. 239-246)

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 , його представники - ОСОБА_8., ОСОБА_9 підтримали скаргу і просили її задовольнити. Представник ТОВ «Інвайт» - адвокат Римська А.П. заперечувала проти скарги і просила залишити її без задоволення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду, судова колегія дійшла висновку, що скарга не підлягає задоволенню за таких підстав.

Судом встановлено, що наказом № 20-К від 22 лютого 2017 року ОСОБА_1 було прийнято на роботу в ТОВ «Інвайт» на посаду двірника за основним місцем роботи за строковим трудовим договором з 23 лютого 2017 року по 31 грудня 2017 року з оплатою праці згідно штатного розпису. (т. 1 а.с. 166-167)

19 травня 2017 року об 11 год. 25 хв. було зареєстровано виклик за № 857 та здійснено виїзд бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги до ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , Національне антикорупційне бюро, що підтверджується листом Центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва № 1676/Б від 04 серпня 2017 року. (т. 1 а.с. 21)

Згідно виписки КМКЛ № 17 із медичної карти № 671 хворого ОСОБА_1 було діагностовано забійну рану голови та перелом правої стегнової кістки із зміщенням уламків. (т. 1 а.с. 28)

З 19 травня 2017 року по 22 травня 2017 року ОСОБА_1 перебував на стаціонарному лікуванні у КМКЛ № 17, що підтверджується листком непрацездатності серії АДВ № 137146 від 22 травня 2017 року та дублікатом листка непрацездатності серії АДВ №137162, виданого 01 червня 2017 року. (т. 1 а.с. 18-19)

Обґрунтовуючи позовні вимоги ОСОБА_1 посилався на те, що вказаний нещасний випадок стався з ним 19 травня 2017 року під час виконання трудових обов`язків, перебуваючи на робочому місці на об`єкті по вул . Сурікова, 3 (зі сторони Богданівської) у м. Києві(Національне антикорупційне бюро України), а саме спускаючись сходами у підсобне господарське приміщення, він послизнувся та впав, після чого його було доставлено до Київської міської клінічної лікарні № 17 та діагностовано перелам правої шийки стегна.

Згідно карти виїзду швидкої медичної допомоги № 857 від 19 травня 20017 року, ОСОБА_1 повідомив про побутовий характер травми і в графі 18 «місце виклику» міститься відмітка 3 (інше - Національне антикорупційне бюро), а не 5 «робоче місце». (т. 1 а.с. 22)

Відповідно до листа Київської міської клінічної лікарні № 17 від 08 листопада 2017 року № 1043 ОСОБА_1 знаходився на лікування у відділенні політравми лікарні № 17 з 19 травня 2017 року по 22 травня 2017 року, постраждалого було доставлено каретою швидкої допомоги (відділення ЕМ (ш) Д № 12) з АДРЕСА_1 , Антикорупційне бюро 19 травня 2017 року о 12 годині 30 хвилин. ОСОБА_1 не повідомив співробітників бригади швидкої допомоги про виробничий характер травми, про що свідчить позначка "інше" у супровідному листку Центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва № 059385 у графі "Доставлено з…". Діагноз - поєднана травма, забійна рана голови, перелом шийки правої стегнової кістки зі зміщенням уламків. При госпіталізації пацієнт ОСОБА_1 не повідомив про виробничий характер травми лікарів відділення пролітравми у приймальному покої. З огляду на це, травму яку отримав ОСОБА_1 було первинно визначено як побутову, відповідно наркологічна експертиза не проводилась. Клінічно ознак алкогольного сп`яніння не відзначено. Через певний час після госпіталізації пацієнт ОСОБА_1 повідомив чергового лікаря про виробничий характер травми. (т. 1 а.с. 29)

Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах визначена Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від30 листопада 2011 року № 1232.

Відповідно до п. 36 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232,спеціальному розслідуванню підлягають: нещасні випадки із смертельними наслідками; групові нещасні випадки, які сталися одночасно з двома і більше працівниками, незалежно від ступеня тяжкості отриманих ними травм; випадки смерті працівників на підприємстві; випадки зникнення працівників під час виконання трудових (посадових) обов`язків; нещасні випадки, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого.Спеціальне розслідування нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого, проводиться за рішенням Держпраці або його територіальних органів залежно від характеру і ступеня тяжкості травми.

Згідно з п. 42 цього Порядку спеціальна комісія зобов`язана: 1) обстежити місце, де стався нещасний випадок, одержати письмові чи усні пояснення від роботодавця і його представників, посадових осіб, працівників підприємства, потерпілого (якщо це можливо), опитати осіб - свідків нещасного випадку та осіб, причетних до нещасного випадку; 2) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; 3) визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи для встановлення причини нещасного випадку і розроблення плану заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; 4) вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); 5) з`ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; 6) визначити, пов`язаний чи не пов`язаний нещасний випадок з виробництвом; 7) установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; 8) зустрітися з потерпілим (якщо це можливо) або членами його сім`ї чи уповноваженою особою, яка представляє його інтереси, щодо роз`яснення їх прав у зв`язку з настанням нещасного випадку.

Згідно Акту проведення розслідування нещасного випадку, що стався 19 травня 2017 року приблизно об 11 годині на ТОВ «Інвайт», нещасний випадок, що стався 19 травня 2017 року приблизно о 11 годині з двірником ТОВ «Інвайт» ОСОБА_1 на території замовника у підвальному приміщенні будівлі Національного антикорупційного бюро України не визнано таким, що пов`язаний з виробництвом, так як він не підпадає під дію п. 15 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 30.11.2011 року № 1232. Акт за формою Н-1 не складається. Розслідуванням встановлено, що 19 травня 2017 року двірник ОСОБА_1 перебував у відпустці без збереження заробітної плати, з відпустки не викликався, не отримував вказівок на виконання своїх професійних обов`язків. Відсутні достовірні підтвердження, що двірник ТОВ «Інвайт» ОСОБА_1 виконував 19 травня 2017 року свої службові обов`язки, під час яких отримав травму. (т. 1 а.с. 113-118)

За доданою до позовної заяви копією заяви від 18 травня 2017 року, ОСОБА_1 просив надати йому вихідний день без збереження заробітної плати 19 травня 2017 року по сімейним обставинам. (т. 1 а.с. 75)

Директором ТОВ «Інвайт» було видано наказ № 8-в від 17 травня 2017 року "Про надання відпустки ОСОБА_1 " та надано позивачу відпустку без збереження заробітної плати за сімейними обставинами тривалістю 1 календарний день 19 травня 2017 року. ОСОБА_1 у день видання наказу був ознайомлений із даним наказом, про що міститься його підпис. Наказом №35-в від 29 вересня 2017 року було виправлено описку та внесено зміни в наказ №8-в від 17 травня 2017 року "Про надання відпустки ОСОБА_1 ." в частині дати видання наказу та зазначено, що вважати датою видання наказу 18 травня 2017 року. (т. 1 а.с. 76, 78)

Факт видачі наказу про надання ОСОБА_1 відпустки підтверджується журналом реєстрації наказів ТОВ «Інвайт» та витягом з табелю обліку використання робочого часу ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 169 т. 3 а.с. 15-19)

Відповідно до пояснень, викладених у пояснювальній записці ОСОБА_1 зазначив, що 19 травня 2017 року, отримав ушкодження здоров`я у свій вихідний день. (т. 1 а.с. 77)

Позивач зазначав, що не писав та не підписував заяву про надання відпустки від 18 травня 2017 року та пояснювальну записку, тому, за клопотаннямпредставника позивача, ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 24 липня 2018 року було призначено судово-почеркознавчу експертизу. (т. 1 а.с. 132-136)

Згідно висновку експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз МЮ України за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи від 12 грудня 2018 року № 18415?18417/18-32, підписи від імені ОСОБА_1 , що містяться в нижній частині аркуша під рукописним текстом заяви від 18 травня 2017 року, виконано ОСОБА_1 , а також підпис від імені ОСОБА_1 , що містяться в нижній частині аркуша під рукописним текстом документа «Объяснительная записка» виконано ОСОБА_1 (т.2 а.с.172-177)

Відповідно до ч. 1 ст. 84 КЗпП України у випадках, передбачених статтею 25 Закону України "Про відпустки", працівнику за його бажанням надається в обов`язковому порядку відпустка без збереження заробітної плати.

Частиною 2 статті 84 КЗпП України передбачено, що за сімейними обставинами та з інших причин працівнику може надаватися відпустка без збереження заробітної плати на термін, обумовлений угодою між працівником та власником або уповноваженим ним органом, але не більше 15 календарних днів на рік.

Враховуючи вищевикладені обставини та вимоги діючого законодавства, колегія суддів погодилася з висновком суду першої інстанції, що 19 травня 2017 року ОСОБА_1 знаходився у відпустці без збереження заробітної плати та трудові обов`язки не виконував і відповідач при наданні відпустки позивачу за його заявою діяв в межах норм законодавства про працю.

Листом Київської міської клінічної лікарні № 17 від 08 листопада 2017 року підтверджено, що при госпіталізації пацієнт ОСОБА_1 не повідомив про виробничий характер травми лікаря відділення політравми у приймальному покої, про що є відповідний запис у формі Спільного огляду лікарів відділення політравми. З огляду на це травму, яку отримав ОСОБА_1 , було первинно визначено як побутову, відповідно наркологічна експертиза не проводилася. Клінічно ознак сп`яніння не виявлено. Через певний час після госпіталізації пацієнт ОСОБА_1 повідомив чергового про виробний характер травми. (т. 1 а.с. 29)

З 19 травня 2017 року по 22 травня 2017 року включно позивач перебував у лікарні, про що йому було видано листок непрацездатності серії АДВ № 137146 від 22 травня 2017 року із зазначенням причини непрацездатності "п.4 - нещасний випадок на виробництві та його наслідки". Даний листок непрацездатності виданий для пред`явлення за місцем роботи із зазначенням - ТОВ «Сервіс Інвайт», а не відповідачу. Крім того, оригінал даного листка не був пред`явлений відповідачу. (т. 1 а.с. 18)

Позивач вказував, що при переїзді з лікарні даний листок непрацездатності був загублений в особистих речах та був знайдений лише наприкінці серпня 2017 року.

01 червня 2017 року Київською міською клінічною лікарнею № 17 було видано дублікат листка непрацездатності серії АДВ №137162, в якому причиною непрацездатності зазначено "п. 5 - невиробничі травми" і даний листок непрацездатності виданий для пред`явлення за місцем роботи із зазначенням - ТОВ «Інвайт». (т.1 а.с.19)

Таким чином, у зв`язку з повідомленням позивачем невірного найменування товариства, на якому він працює, ТОВ "Інвайт" не могло отримувати повідомлення від КМКЛ № 17 та відповідно Фонду соціального страхування від нещасного випадку про те, що позивач змінив свої показання щодо обставин отримання ним травми та її невиробничого характеру.

Оскільки 19 травня 2017 року позивач перебував у відпустці без збереження заробітної плати, коли отримав травму, первинно не повідомляв, що дана травма пов`язана із виробництвом, та передав відповідачу лист непрацездатності з вказаною причиною непрацездатності "невиробнича травма", тому у ТОВ «Інвайт» були усі підстави для проведення розслідування у відповідності до зазначеного Порядку розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 березня 2001 року № 270, та складання 19 серпня 2017 року членами комісії відповідача Акту про нещасний випадок невиробничого характеру ( Форма НТ) . (т. 1 а.с. 79)

Після отримання від Головного управління Держпраці у Київській області припису № 5.5/21 від 20 жовтня 2017 року щодо необхідності проведення розслідування нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання чи невизнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, складення акта за формою Н-5 або Н-1 ТОВ "Інвайт" проведено розслідування нещасного випадку, вже у відповідності до Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від30 листопада 2011 року № 1232.

На виконання Припису Головного управління Держпраці у Київській області № 5.5/21 від 20 жовтня 2017 року та у відповідності до Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від30 листопада 2011 року № 1232, ТОВ «Інвайт» було створено комісію для розслідування нещасного випадку, що підтверджується наказом № 20-10/2017-ОП від 20 жовтня 2017 року "Про утворення комісії з розслідування нещасного випадку" та направлено повідомлення про нещасний випадок. (т. 1 а.с. 215-219)

В межах цього розслідування, ТОВ «Інвайт» направлено листи до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в м. Києві, Національного антикорупційного бюро України про участь у комісії з розслідування нещасного випадку, направлено листа до Київської міської клінічної лікарні № 17 для отримання інформації стосовно важкості травм, наявності алкоголю, наркотичних та токсичних речовин у крові і встановленого діагнозу двірнику ТОВ «Інвайт» ОСОБА_1 , який був доставлений до лікарні 19 травня 2017 рок, направлено листа позивачу від 24 жовтня 2017 року про зобов`язання надати пояснення про обставини нещасного випадку, який стався 19 травня 2017 року . (т. 1 а.с. 206-207, 214, 220, 226)

Таким чином, ТОВ "Інвайт" належним чином забезпечило проведення розслідування нещасного випадку та роботи комісії, у процесі роботи якої здійснено огляд місця події, опитування потерпілого, працівників ТОВ "Інвайт" та свідків.

За результатами роботи комісії ТОВ «Інвайт», був складений Акт про проведення розслідування нещасного випадку, що стався 19 травня 2017 року (Форма Н -5).

Відповідно до висновку комісії, викладеному в Акті від 22 грудня 2017 року, нещасний випадок, що стався 19 травня 2017 року приблизно об 11 годині з двірником ТОВ "Інвайт" ОСОБА_1 на території замовника у підвальному приміщенні будівлі Національного антикорупційного бюро України, не визнано таким, що пов`язаний з виробництвом, так як він не підпадає під дію п. 15 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232, Акт за формою Н1 не складається.

Розслідуванням було встановлено, що 19 травня 2017 року двірник ОСОБА_1 перебував у відпустці без збереження заробітної плати. З відпустки не викликався, не отримував вказівок на виконання своїх професійних обов`язків. Відсутні достовірні підтвердження, що двірник ТОВ "Інвайт" ОСОБА_1 виконував 19 травня 2017 року свої службові обов`язки, під час яких отримав травму. Особи, дії або бездіяльність яких призвели до настання нещасного випадку, комісією не встановлені. (т.1 а.с.113-118)

Показанням допитаних свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 районним судом дана належна оцінка.(т. 2 а.с. 109-117)

Згідно довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії АВ №0962020, ОСОБА_1 встановлено другу групу інвалідності з 15 вересня 2017 року у зв`язку з ураженням опорно-рухового апарату, інвалідність встановлена довічно. (т. 1 а.с. 122)

Листом ТОВ «Інвайт» від 20 жовтня 2017 року вих. №20/10 позивача було повідомлено, що адміністрація товариства не має можливості створити спеціальні умови або перевести на іншу легшу роботу, яка б відповідала стану здоров`я позивача. (т.1 а.с.88)

У подальшому ТОВ «Інвайт» видано наказ № 178-к від 22 грудня 2017 року, яким ОСОБА_1 був звільнений з займаної посади на підставі п. 2 ст. 40 КЗпП України у зв`язку з виявленою невідповідністю виконуваній роботі за станом здоров`я. (т.1 а.с.113)

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом у випадках нез`явлення на роботу протягом більш як чотирьох місяців підряд внаслідок тимчасової непрацездатності, не рахуючи відпустки по вагітності і родах, якщо законодавством не встановлений триваліший строк збереження місця роботи (посади) при певному захворюванні. За працівниками, які втратили працездатність у зв`язку з трудовим каліцтвом або професійним захворюванням, місце роботи (посада) зберігається до відновлення працездатності або встановлення інвалідності.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про пенсійне забезпечення», інвалідність вважається такою, що настала внаслідок трудового каліцтва, якщо нещасний випадок, який спричинив інвалідність, стався (крім випадків протиправного діяння): а) при виконанні трудових обов`язків (у тому числі під час відрядження), а також при здійсненні будь-яких дій в інтересах підприємства або організації, хоча б і без спеціального доручення; б) по дорозі на роботу або з роботи; в) на території підприємства, організації або в іншому місці роботи протягом робочого часу (включаючи і встановлені перерви), протягом часу, необхідного для приведення в порядок знарядь виробництва, одягу тощо перед початком або після закінчення роботи; г) поблизу підприємства, організації або іншого місця роботи протягом робочого часу (включаючи і встановлені перерви), якщо перебування там не суперечило правилам внутрішнього трудового розпорядку; д) при виконанні державних або громадських обов`язків; е) при виконанні дій по рятуванню людського життя, по охороні державної, колективної та індивідуальної власності, а також по охороні правопорядку.

Список професійних захворювань затверджується в порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України.

Оскільки судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 подав відповідачу заяву від 18 травня 2017 року з проханням надати йому відпустку 19 травня 2017 року, під особистий підпис був ознайомлений в наказі ТОВ «Інвайт» від 18 травня 2017 року про надання йому такої відпустки, надання якої підтверджується витягом з табелю обліку використаного робочого часу ОСОБА_1 , в день відпустки отримавши травму і протягом певного періоду (трьох - чотирьох місяців після отримання травми) усно і письмово пояснював про невиробничий характер отриманої ним травми, і такі обставини не спростовані показаннями допитаних судом свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , то сам по собі факт подальшої зміни пояснень ОСОБА_1 із посиланням на те, що травма позивачем була отримана на території замовника у підвальному приміщенні будівлі Національно антикорупційного бюро України (за адресою м. Київ. вул. Сурікова, 3) де виконують роботи працівники відповідача ТОВ «Інвайт» відповідно до Договору від 20 березня 2017 року № 74, не можуть бути визнані підставою для задоволення заявлених позовних вимог про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, скасування Акту розслідування нещасного випадку від 27 грудня 2017 року та скасування наказу відповідача від 22 грудня 2017 року № 178-к про звільнення ОСОБА_1 за пунктом 2 частини 1 ст. 40 КЗпП України (невідповідність займаній посаді внаслідок стану здоров`я).

Враховуючи викладене, колегія суддів погодилася з висновком суду першої інстанції, що у відповідача ТОВ «Інвайт» були відсутні правові підстави звільнення ОСОБА_1 згідно з п. 5 ч. 1 ст. 40 КЗпП України.

З огляду на вищезазначені вимоги законодавства, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

З цих же підстав не підлягають задоволенню і похідні вимоги про відшкодування моральної шкоди.

Посилання позивача на звернення до правоохоронних органів щодо вчинення посадовими особами відповідача ТОВ «Інвайт» діянь, що містять ознаки кримінального правопорушення, не спростовують вищевказаних висновків районного суду, викладених в оскаржуваному рішенні. При цьому, у випадку набрання законної сили вироком суду у кримінальній справі, позивач не позбавлений можливості звернутись за переглядом судового рішення у цій справі за нововиявленими обставинами.

З урахуванням того, що інші доводи апеляційної скарги є ідентичними доводам позивача, викладеним у позовній заяві, яким суд надав належну оцінку, така оцінка є достатньо аргументованою, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав повторно відповідати на ті самі аргументи позивача.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», §§ 29-30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (§ 2 рішення у справі «Хірвісаарі проти Фінляндії»).

Інші доводи скарги цих висновків не спростовують тому колегія суддів їх відхилила.

Керуючись ст. 367, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375, ст.ст. 381-384 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25 січня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили негайно з моменту прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Дата складання повного судового рішення - 31 травня 2019 року.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б.Левенець

В.М.Ратнікова

О.В.Борисова