Провадження №2/760/5537/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

13 травня 2019 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Козленко Г.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та спростування недостовірної інформації,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до Солом`янського районного суду м. Києва з вказаним позовом та просила суд:

- визнати певну інформацію недостовірною та такою, що не відповідає дійсності та принижує честь, гідність і ділову репутацію позивача та є наклепом і образою;

- зобов`язати відповідача протягом місяця з дня набрання рішенням законної сили спростувати певну недостовірну та негативну інформацію;

- стягнути в відповідача судові витрати;

- після набрання рішенням законної сили видати накази.

Згідно ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною 4 ст.177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно положень ст.3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фінансовому розмірі.

Пунктом 2 ч.2 ст.4 вищевказаного Закону передбачено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.4 цього ж закону за подання до суду позовної заяви немайнового характеру про захист честі та гідності фізичної особи, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (із відповідними змінами) станом на 01.01.2019 розмір ставки судового збору із позовних заяв немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 768 грн 40 коп.

Згідно з ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Із матеріалів позову вбачається, що позивач зазначає дві вимоги немайнового характеру: щодо визнання недостовірної інформації та про зобов`язання спростувати інформацію.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Закону України " Про судовий збір " ).

З 01 січня 2019 року, згідно із Законом України " Про Державний бюджет України на 2019 рік " прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1 921, 00 грн.

Тобто, за подання до суду позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, а саме: позовної заяви немайнового характеру, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768, 40 грн. х 2 (дві позовні вимоги) = 1 536, 80 грн.);

Однак до позовної заяви позивачем додано квитанції про сплату судового збору за одну вимогу немайнового характеру в частині вимог про визнання інформації недостовірною.

Виходячи з цього, позивач має доплатити судовий збір у розмірі 768, 40 гр. на:

-р/р №6010, отримувач коштів УДК Солом`янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача- Казначейство України / ЕАП/, код отримувача - 899998.

Також позивачу слід обґрунтувати та конкретизувати останню позовну вимогу- «після набрання рішенням законної сили видати накази».

Крім того, відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Разом з тим позивачем не вказано, чи всі докази ним подано до суду.

Згідно ч.8 ст.43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Частиною 5 ст.95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Водночас, не всі надані із заявою в якості доказів документи засвідчені належним чином та містять дати їх засвідчення.

Крім того, відповідно до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайта, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві.

Згідно ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Із поданої заяви вбачається, що позивачем не вказано власника веб-сайта, особу якого позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви позивач просить спростувати недостовірну інформацію, що розміщена в Інтернет ресурсі, однак останнім не вказано кому саме належать вказаний Інтернет ресурс (домен, сайт, електронна сторінка тощо).

Зі змісту позову не вбачається виклад даних обставин, як і посилання на відповідні докази в обґрунтування цього, позивачем взагалі не зазначено, хто є власник веб -сайта.

Виходячи з вимог вказаної вище Постанови, розгляд даної справи може вплинути на права та обов`язки власника веб-сайта, а тому зазначення вказаної юридичної чи фізичної особи, як сторони у справі є необхідним та відповідно належить до обов"язків позивачів в обґрунтування поданого позову.

Дані про власника веб-сайта можуть бути витребувані відповідно до положень ЦПК України в адміністратора системи реєстрації та обліку доменних назв та адреси українського сегмента мережі Інтернет.

Отже, позивачу потрібно визначитись з належним колом осіб, тобто сторонами у справі, зазначити повне найменування (ПІБ), місцезнаходження та засоби зв`язку, надати копію позову з додатками відповідно до кількості сторін у справі.

Разом з цим, позивачем не зазначено відомості про вжиття способу досудового врегулювання спору, заходів забезпечення позову та доказів.

Разом з тим, позовна заява містить неприпустимі нецензурні висловлювання в контексті викладу позовних вимог щодо захисту честі і гідності, чим порушується її форма, оскільки в тексті позову використання ненормативної лексики забороняється та є недопустимим.

Суд зазначає, що така мова, навіть під час викладу обставин порушення прав позивача перебуває поза нормальним стилем спілкування, в першу чергу, у діловому мовленні, що використовується в офіційному спілкуванні (між установами, окремою особою і установою, між посадовими особами, тощо).

Відповідно до п.1 ч.2 ст.43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Суди в своїй діяльності дотримуються національних та міжнародних норм, стандартів та принципів здійснення правосуддя з метою підвищення ступеня довіри суспільства до органів судової влади та суміжних правових інститутів (положення Стратегії реформування судоустрою, судочинства та суміжних правових інститутів на 2015-2020 роки, схваленої Указом 1 (резидента України від 20 травня 2015 року №276/2015).

Отже, сторони повинні не припускати використання нецензурної лексики, як під час оформлення документів для подання до суду всіх інстанцій, так і у публічному житті, оскільки нецензурна лайка не підсилює ефективність і переконливість інформації в документах офіційно-ділового стилю, а свідчить про культурний вакуум та демонструє неповагу до суддів і суспільства.

Листи, звернення, позовні заяви, апеляційні та касаційні скарги, тощо, з якими звертаються громадяни до суду, повинні відповідати загальнолюдським правилам викладення фактів та обставин виниклих правовідносин, такий висновок випливає із постанова Верховного Суду України від 14.03.2017 у справі № п/800/160/16.

Відповідно до п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язків досудовий порядок урегулювання спору.

Згідно до п.7 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Позивач в позовній заяві не зазначила відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язків досудовий порядок урегулювання спору.

Необхідно звернути окрему увагу позивача на правильне та коректне викладення позовних вимог з їх обґрунтуванням в позовній заяві, вказівка на докази, про які відомо позивачу, сприяє суду в справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді і вирішенні цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб та є підставою для прийняття законного, об`єктивного та справедливого рішення у справі.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України чи не сплачений судовий збір, постановляє ухвалу про залишення позову без руху, про що повідомляє позивача і надає термін для виправлення недоліків. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175, 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві,-

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та спростування недостовірної інформації - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви , позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - Г.О. Козленко