У Х В А Л А

13 червня 2019 року

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Невмержицька О.А., по цивільній справі за позовом виконувача обов`язків Коростенського міжрайонного прокурора в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області до Коростенської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 Олександр Сергійович, Грищенко Анатолій Васильович, Пульчев ОСОБА_17 про визнання протиправним та скасування розпорядження Коростенської районної державної адміністрації, скасування рішень про державну реєстрацію, витребування земельних ділянок,

В С Т А Н О В И В :

12.06.2019 року до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області на новий розгляд надійшла цивільна справа за позовом виконувача обов`язків Коростенського міжрайонного прокурора в інтересах держави в особі ГУ Держгеокадастру у Житомирській області до Коростенської РДА, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 про визнання протиправним та скасування розпорядження Коростенської РДА, скасування рішень про державну реєстрацію, витребування земельних ділянок, відповідно до постанови Верховного Суду України від 15.05.2019 року.

Згідно змісту вказаної постанови слідує, що суди не встановили факт наявності в прокуратури повноважень на подачу даного позову та не врахували, що в порушення вимог абзацу третього частини другої статті 45 ЦПК України (в редакції, чинній на момент подання позову) та частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» Коростенський міжрайонний прокурор не надав письмової згоди ГУ Держгеокадастру у Житомирській області на здійснення прокурором представництва інтересів в суді та не повідомив попередньо, до звернення з даним позовом до суду, ГУ Держгеокадастру у Житомирській області про таке звернення.

Так, згідно ч.2 ст.45 ЦПК України в редакції, чинній на момент подання позову, передбачено, що з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Також, прокурор, який звертається до суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених ч.2 або ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру». Для представництва інтересів громадянина в суді прокурор повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, а також письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення ним представництва. Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 121 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити … скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, пункт 27).

"Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".

Відтак, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (п.3 ч.2 ст.129 Конституції України).

З матеріалів даної справи слідує, що вказана норма Закону не дотримана, документів щодо надання повноважень на представництво не подано, не підтверджено документально статус особи, в інтересах якої подано позов та не зазначено підстави звернення в інтересах цього позивача відповідно до закону.

За таких обставин, подана заява підлягає залишенню без руху.

Вказані недоліки мають бути усунені протягом 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, суд продовжує розгляд справи, інакше заява залишається без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175,185,186 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву виконувача обов`язків Коростенського міжрайонного прокурора в інтересах держави в особі ГУ Держгеокадастру у Житомирській області до Коростенської РДА, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 про визнання протиправним та скасування розпорядження Коростенської РДА, скасування рішень про державну реєстрацію, витребування земельних ділянок залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : Невмержицька О.А.