Провадження № 2/761/509/2019
У Х В А Л А

12 червня 2019 року

Шевченківський районний суд м. Києва
у складі головуючого суддіМальцева Д.О.
при секретарі позивач представник позивача третя особа-1 третя особа-2 представник третіх осіб ОСОБА_1 ОСОБА_7 ОСОБА_3 ОСОБА_4 ОСОБА_5 , ОСОБА_6

вирішуючи у підготовчому засіданні питання про прийняття зустрічного позову третіх осіб про усунення перешкод у користуванні спадковим майном шляхом виселення ОСОБА_7 з квартири АДРЕСА_1 з первісним позовом ОСОБА_7 до Київської міської ради, третя особи які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору Головне управління юстиції у м. Києві, Шевченківська районна в м. Києві державна адміністрація, ОСОБА_8 , ОСОБА_5 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ :

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва знаходиться вказана цивільна справа.

У судовому засіданні представник третіх осіб ОСОБА_8 , ОСОБА_5 подав зустрічну позовну заяву про усунення перешкод у користуванні спадковим майном шляхом виселення ОСОБА_7 з квартири АДРЕСА_1 .

У судовому засіданні представник позивача заперечував проти прийняття зустрічного позову, оскільки вимоги не пов`язані між собою, а правовідносини є різними.

Дослідивши матеріли поданої позовної заяви, заслухавши пояснення представника позивача, представника третіх осіб ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

Відповідно до ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Згідно ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Статтею 195 ЦПК України встановлено що положення статей 193 і 194 цього Кодексу застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

З наведеного можна зробити висновок, що критерієм виділення даних суб`єктів в окрему групу є наявність у них юридичної зацікавленості (інтересу) у результаті розгляду справи. Вона полягає у тому, що особи, які беруть участь у справі, є учасниками спірних матеріально-правових відносин або захищають у процесі права та інтереси інших осіб, державні чи громадські інтереси.

Характер і ступінь юридичної зацікавленості осіб, які беруть участь у справі, не однакові. За таким критерієм цю групу розподіляють на дві підгрупи.

До першої належать особи, що мають матеріально-правовий і процесуальний інтерес по справі, захищають свої інтереси. Матеріально-правова заінтересованість полягає у прагненні домогтися для себе поновлення порушеного, оспорюваного чи невизнаного права, законного інтересу, тобто отримати певне майно, благо, встановити певний стан, обставини або, навпаки, не допустити їх порушення. Вимоги за таким позовом спрямовані на предмет позову за первісним позовом, а їх задоволення може призвести до відмови у задоволенні первісних позовних вимог.

Разом з тим, звертаючись з позовом до суду, позивач просить встановити факт її проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнати право власності на спадкове майно. Отже, вимоги за зустрічною позовною заявою та вимоги за первісним позовом не пов`язані між собою, мають різний предмет доказування, а тому їх одночасний розгляд є недоцільним та може призвести до невиправданого затягування та ускладнення розгляду справи.

Враховуючи викладене суд вважає за необхідне у прийнятті зустрічного позову відмовити.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст.52, 193-195, 351-356 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті зустрічного позову ОСОБА_8 , ОСОБА_5 про усунення перешкод у користуванні спадковим майном шляхом виселення ОСОБА_7 з квартири АДРЕСА_1 з первісним позовом ОСОБА_7 до Київської міської ради , третя особи які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору Головне управління юстиції у м. Києві, Шевченківська районна в м. Києві державна адміністрація, ОСОБА_8 , ОСОБА_5 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності на спадкове майно.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперерчення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення судуд , включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя