ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 530/723/18 Номер провадження 22-з/814/189/19Доповідач ап. інст. Лобов О. А.
У Х В А Л А

11 червня 2019 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий суддя Лобов О.А.

судді: Дорош А.І., Триголов В.М.

розглянув в порядку письмового провадження в м.Полтаві заяву Приватного підприємства «Агроекологія» про виправлення описки в ухвалі Полтавського апеляційного суду від 15 березня 2019 року у справі за зустрічним позовом Приватного підприємства "Агроекологія" до ОСОБА_1 про внесення змін до договору оренди землі, укладеного 15.01.2008 року,

Заслухавши доповідь судді-доповідача, суд

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 15 березня 2019 року апеляційні скарги ПП "Агроекологія" на ухвалу Зіньківського районного суду Полтавської області від 27 грудня 2018 року про відмову у задоволенні заяви ПП «Агроекологія» про виправлення описки в ухвалі Зіньківського районного суду Полтавської області від 26 липня 2018 року у справі за зустрічним позовом ПП "Агроекологія" до ОСОБА_1 про внесення змін до договору оренди землі, визнано неподаними та повернуто скаржнику.

Стягнуто з ПП "Агроекологія" в дохід державного бюджету, де стягувачем є Державна судова адміністрація України, штраф у розмірі двох прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 3524 грн.

Роз`яснено можливість оскарження вказаної ухвали (т.2 а.с.200-202)

20.05.2019 року на адресу Полтавського апеляційного суду надійшла заява ПП «Агроекологія» про внесення виправлення в ухвалу Полтавського апеляційного суду від 15 березня 2019 року.

В обґрунтування вказаної заяви вказувало на те що слід замінити слова «касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду» на слова «апеляційної скарги безпосередньо до Верховного суду».

Заслухавши суддю-доповідача, заявника, дослідивши матеріали цивільної справи та обговоривши доводи заяви, колегія суддів апеляційного суду вважає, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

У відповідності до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом вказаної статті під опискою слід розуміти випадкову граматичну помилку, що тягне за собою неточний виклад змісту судового рішення чи перекручування його суті (наприклад, пропуск літери, цифри, їх перестановка, описки у написанні складних прізвищ або складних чисел тощо); арифметична помилка - це помилка у підрахунках (арифметичних діях).

При цьому, диспозиція наведеної статті не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18 грудня 2009 року, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Згідно ст. 23 ЦПК України усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються місцевими загальними судами як судами першої інстанції, крім справ, визначених частинами другою та третьою цієї статті.

Справи щодо оскарження рішень третейських судів, оспорювання рішень міжнародних комерційних арбітражів, про видачу виконавчих листів на примусове виконання рішень третейських судів розглядаються апеляційними судами як судами першої інстанції за місцем розгляду справи третейським судом (за місцезнаходженням арбітражу). Справи щодо визнання та надання дозволу на виконання рішень міжнародного комерційного арбітражу розглядаються:

1) якщо місце арбітражу знаходиться на території України - апеляційними загальними судами за місцезнаходженням арбітражу;

2) якщо місце арбітражу знаходиться поза межами України - апеляційним загальним судом, юрисдикція якого поширюється на місто Київ.

Відповідно ст. 24 ЦПК України, апеляційні суди переглядають в апеляційному порядку судові рішення місцевих судів, які знаходяться у межах відповідного апеляційного округу (території, на яку поширюються повноваження відповідного апеляційного суду).

Таким чином, процесуальним законом чітко врегульовані випадки розгляду апеляційною інстанцією справ як судом першої інстанції.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами визначено одним з принципів цивільного (ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Зловживання процесуальними правами визначається як дії, що суперечать завданню цивільного (господарського, адміністративного) судочинства.

Згідно з частиною першою статті 143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

ЦПК України дає невичерпний перелік дій, які можуть бути визнані зловживанням процесуальними правами:

?подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана);

?подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин;

?заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування або перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

?подання кількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання кількох позовів з аналогічним предметом та з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

?подання завідомо безпідставного позову,

?подання позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

?необґрунтоване чи штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

?укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб;

?умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені кодексом.

Відповідно до статті 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

Статті 44,143,148 ЦПК України є загальними нормами, які встановлюють підставу і порядок застосування судом заходів процесуального примусу на будь якій стадії розгляду справи-(розділи ІІІ-ІХ ЦПК України).

Оскільки заходи процесуального примусу застосовані до ПП «Агроекологія» на стадії вирішення питання відкриття апеляційного провадження (§ 2 Розділ V)ЦПК України, то Полтавський апеляційний суд у цьому випадку діяв як суд апеляційної інстанції, отже ухвала Полтавського апеляційного суду від 15 березня 2019 року може бути оскарженою саме шляхом подачі касаційної скарги до суду Касаційної інстанції.

На підставі викладеного заява ПП «Агроекологія» не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

В задоволенні заяви Приватного підприємства «Агроекологія» про виправлення описки в ухвалі Полтавського апеляційного суду від 15 березня 2019 рокувідмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги до суду Касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня її прийняття.

Головуючий суддя О.А.Лобов

Судді: А.І.Дорош

В.М.Триголов