Справа № 303/2725/18
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

23 травня 2019 року м.Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючого судді Довжанин В.М., секретар Фозекош І.І., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Мукачево цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Чинадіївської селищної ради Мукачівського району про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до Чинадіївської селищної ради Мукачівського району про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги мотивує тим, що позивач являється дочкою ОСОБА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 , про що свідчить свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 , видане виконкомом Чинадіївської селищної ради Мукачівського району Закарпатської області 25.06.2014 року.

Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме: на домоволодіння, що

знаходиться у АДРЕСА_1 у якому вона постійно проживала та була зареєстрована на день її смерті.

Домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , належало бабуся позивача ОСОБА_3 згідно свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння від 01.10.1975 року, виданого на підставі рішення виконкому Чинадіївської селищної ради № 51 віл 25.07.1975 року. Право особистої власності ОСОБА_3 зареєстровано Мукачівським міжміським БТІ 01.10.1975 року в реєстровій книзі за реєстровим № 58, про що свідчить довідка-характеристика на домоволодіння, видана КП «Мукачівське МЕТІ та ЕО» від 12.03.2019 року, № 36.

На день смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 остання не залишила заповіту на випадок своєї смерті, в домоволодінні у АДРЕСА_1 постійно проживали та були зареєстровані син померлої батько позивача ОСОБА_4 , невістка померлої ОСОБА_2 , онук ОСОБА_5 , що підтверджується довідкою, виданою виконкомом Чинадіївської селищної ради від 05.03.2019 року, № 473.

Батько позивача як син померлої ОСОБА_3 прийняв за нею спадщину за законом, будучи спадкоємцем першої черги та фактично вступивши в управління спадковим майном, відповідно до вимог ст. ст. 529, 548, 549 Цивільного .кодексу Української РСР, який діяв на час відкриття спадщини. Як передбачено ч. 2 ст. 548 Цивільного кодексу Української РСР прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту її відкриття.

На день смерті батька позивача ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 та не залишив заповіту на випадок своєї смерті, в домоволодінні у АДРЕСА_1 постійно, проживали та були зареєстровані дружина померлого ОСОБА_2 та син померлого ОСОБА_5 , що підтверджується довідкою, виданою виконкомом Чинадіївської селищної ради від 05.03.2019 року, № 474. Отже, брат позивача ОСОБА_5 та мати позивача ОСОБА_2 як син та дружина померлого ОСОБА_4 прийняли за ним спадщину за законом в рівних частках, будучи спадкоємцями першої черги та фактично вступивши в управління спадковим майном, відповідно до вимог ст. ст. 529, 548, 549 Цивільного кодексу Української РСР, який діяв на час відкриття спадщини за моїм померлим батьком. Як передбачено ч. 2 ст. 548 Цивільного кодексу Української РСР прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту її відкриття.

На день смерті мого брата ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 та не залишив заповіту на випадок своєї смерті, в домоволодінні у АДРЕСА_1 постійно проживала та була зареєстрована мати позивача ОСОБА_2 , що підтверджується довідкою, виданою виконкомом Чинадіївської селищної ради від 05.03.2019 року, № 476. Отже, мати позивача ОСОБА_2 прийняла за померлим сином спадщину за законом на належну йому частку домоволодіння у АДРЕСА_1 , будучи єдиним спадкоємцем першої черги та фактично вступивши в управління спадковим майном, відповідно до вимог ст. ст. 529, 548, 549 Цивільного кодексу Української РСР, який діяв на час відкриття спадщини за моїм померлим братом. Як передбачено ч. 2 ст. 548 Цивільного кодексу Української РСР прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту її відкриття. Таким чином ОСОБА_2 прийняла спадщину за законом, однак за життя не оформила свої спадкові права на домоволодіння у АДРЕСА_1 .

Після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та не залишила заповіту, позивач являється єдиним її спадкоємцем за законом першої черги.

Згідно з положеннями ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ч. 1 ст. 1223 ЦК України). Частиною 2 ст. 1223 ЦК України передбачено, що у разі відсутності заповіту право на спадкування за законом одержують особи зазначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Частиною 3 ст. 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно з ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

25.04.2018 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Попович В.В. для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Однак, нотаріус повідомила мені, що позивач пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини терміном 6 місяців, передбачений ст. 1270 Цивільного кодексу України та роз`яснила про необхідність встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини в судовому порядку.

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 05.03.2019 року, № 55357324 спадкова справа за померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_2 не відкривалась, свідоцтва про право на спадщину не видавались.

Сторони в судове засідання не з`явилися, від позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує повністю.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, від нього надійшла заява про розгляд справи без його участі не заперечує проти позову та ухвалення рішення на підготовчому засіданні.

Відповідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Частиною 3 ст. 200 ЦПК України визначено, що за результатами підготовчого суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Таким чином суд приходить до висновку про доцільність ухвалення рішення за результатами підготовчого засідання.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно норм ст. 1272 ч. 3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В силу п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача обґрунтовані і підлягають до задоволення.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 77, 81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст. ст. 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» суд ,-

Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 . - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання законної сили рішення суду для подання заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті її матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст рішення виготовлено 23.05.2019 року.

Головуючий В.М. Довжанин