КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/3089/19 Доповідач у ІІ інст. Таргоній Д.О.
ПОСТАНОВА

Іменем України

27 травня 2019 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах: Таргоній Д.О., Приходька К.П., Журби С.О., розглянувши в приміщенні Київського апеляційного суду у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 07 грудня 2018 року про виправлення описки в рішенні Деснянського районного суду м. Києва від 30 листопада 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури про скасування наказів про оголошення догани, поновлення на роботі, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди,

УСТАНОВИВ:

рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 30 листопада 2018 року позов ОСОБА_1 до Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури про скасування наказів про оголошення догани, поновлення на роботі, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди задоволено частково.

Скасовано наказ Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури № 80-ос від 30 липня 2018 року «Про звільнення ОСОБА_1 , майстра з експлуатації устаткування газових об`єктів, з 31 липня 2018 року у зв`язку з прогулом без поважних причин, п.4 ст.40 КзпП України». Поновлено ОСОБА_1 на посаді майстра з експлуатації устаткування газових об`єктів Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури з 31.07.2018 року. Стягнуто з Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури на користь ОСОБА_1 заробітну плату за час вимушеного прогулу у розмірі 20 874 грн. 35 коп., моральну шкоду у розмірі 5000 грн., витрати по сплаті судового збору у розмірі 1762 грн. Стягнуто з Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури на користь держави судовий збір у розмірі 704,80 грн. В задоволенні інших вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 07 грудня 2018 року виправлено арифметичну помилку, допущену в резолютивній частині рішення Деснянського районного суду м. Києва від 30 листопада 2018 року, а саме у визначенні суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу позивача, яка підлягає стягненню з відповідача, замість помилково зазначеної суми «53 045 грн. 05 коп.» вказано її вірний розмір у сумі - «20 874 грн. 35 коп.».

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, позивач ОСОБА_1 звернулась з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить ухвалу скасувати. В обґрунтування апеляційної скарги зазначила, що погоджується із висновком суду першої інстанції про необхідність виправлення арифметичної помилки, однак вважає, що при цьому судом занижено розмір середнього заробітку, який вона мала. Вважає, що при здійсненні розрахунку середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд першої інстанції мав би взяти до уваги поданий нею розрахунок.

Згідно із частиною 2 статті 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1,5,6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Вирішуючи питання про виправлення арифметичної помилки, суд першої інстанції зазначив, що при виготовленні повного тексту рішення було виявлено допущену арифметичну помилку при здійсненні розрахунку суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка підлягає до стягнення з відповідача на користь позивача при поновленні її на роботі.

Відповідно до вимог ч. 1, ч. 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в судовому рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановлюється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

У п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України № 14 від 18 грудня 2009 року "Про судове рішення у цивільній справі" судам роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому вказаною статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Вирішуючи питання про виправлення арифметичної помилки у резолютивній частині рішення, суд першої інстанції обґрунтовано виходив з наявності підстав для виправлення такої помилки у зв`язку з тим, що вона була допущена під час здійснення підрахунку.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 фактично зводяться до незгоди із рішенням суду в частині визначеного розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який підлягає до стягнення на її користь. При цьому, апелянт вважає, що судом при проведенні такого розрахунку було неправильно взято за основу її заробітну плату за останні два місяці.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не дають підстав для скасування ухвали про виправлення арифметичної помилки.

Положеннями ч.1 ст.375 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи, що при постановлені ухвали про виправлення арифметичної помилки судом першої інстанції не допущено порушень норм процесуального права, колегія суддів не вбачає підстав для скасування ухали суду та задоволення апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 07 грудня 2018 рокузалишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач Д.О. Таргоній

Судді: С.О. Журба

К.П. Приходько