Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/3442/17
Провадження № 2/553/62/2019
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
13.02.2019м. Полтава
Ленінський районний суд м. Полтави в складі:
головуючої судді - Крючко Н.І.,
при секретарі: - Камуз Я.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виключення запису з актового запису про народження дитини,-
У грудні 2017 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про виключення відомостей про особу, як батька з актового запису про народження дитини, в якому просив виключити відомості про батьківство ОСОБА_2 з актового запису № 442 від 24 липня 2002 року у відділі реєстрації актів реєстрації актів громадянського стану Київського районного управління юстиції міста Полтави.
Представник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_4 в судове засідання не з'явився, але надав на адресу суду заяву, в якій прохав проводити судовий розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та наполягав на їх задоволенні.
Позивач ОСОБА_2 в судове засіданні не з'явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, хоча про день та час слухання справи був повідомлений належним чином.
Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні не з'явилась, про причини своєї неявки суд не повідомила, хоча завчасно та належним чином була повідомлена про день та час слухання справи, про що в матеріалах справи мається оголошення опубліковане на сайті «Судова влада».
Статтею 280 ЦПК України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких обставин в разі якщо відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, відповідач не з'явився в судове засіданні без поважних причин або без повідомлення причини та відповідачем не було подано відзив, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Таким чином, суд приходить до висновку про можливість заочного розгляду даної справи.
Частиною 8 статті 279 ЦПК України визначено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Таким чином, суд приходить до висновку про можливість заочного розгляду даної справи.
Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, вважає, що позов підлягає задоволенню за наступних обставин.
Статтею 13 ЦПК України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України визначено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини випливають зі встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.
Отже, суд розглядає справу за наявними у справі доказами, які надані сторонами.
Судом встановлено, що 29 жовтня 1999 року сторони зареєстрували шлюб у відділі реєстрації актів громадянського стану виконкому Полтавської міської ради, актовий запис - № 1695. Шлюб укладено між сторонами вперше.
Від шлюбу сторони мають дитину - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.7).
Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу серія НОМЕР_1, виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Київського райуправління юстиції м. Полтави шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 18 травня 2004 року розірвано ( а.с.6).
В позовній заяві позивачем вказувалось про те, що в період розлучення позивачу стали відомі факти про те, що він не є біологічним батьком дитини - ОСОБА_5.
Відповідно до ст. 136 СК України визначено, що особа, яка записана батьком дитини, в тому числі відповідно до ст. 122 СК України, має право оспорити своє батьківство, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу, як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.
У відповідності до п. 11 Постанови Пленуму ВС України від 15.01.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК України оспорити батьківство має право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень шляхом пред'явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорюваних відомостей з актового запису про народження дитини.
Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі
будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі
судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ст.
212 ЦПК України, згідно з якою жоден доказ не має для суду
наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності,
а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх
прийняття чи відхилення.
У разі коли ухилення сторони у справі зазначеної категорії
від участі в експертизі або від подання необхідних матеріалів,
документів тощо унеможливлює її проведення, суд відповідно до ст.
146 ЦПК може визнати факт, для з'ясування якого її
було призначено, або відмовити в його визнанні (залежно від того,
хто зі сторін ухиляється, а також яке значення має для них ця
експертиза). Якщо відповідач у такій справі ухиляється від участі
у проведенні судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи,
суд вправі постановити ухвалу про його примусовий привід.
З матеріалів справи вбачається, що ухвалою суду від 06 червня 2018 року у справі було призначено судово молекулярно - генетичну експертизу, щодо визначення чи є позивач ОСОБА_2 батьком дитини - ОСОБА_5.
Так, 17 жовтня 2018 року на адресу суду була повернута ухвала суду від 06 червня 2018 року - без виконання, в зв'язку з неявкою ОСОБА_3 для відбору зразків крові.
Таким чином, суд приходить до висновку, що ухилення від виконання відповідачем ОСОБА_3 вимог ухвали суду від 06.06.2018 року на предмет встановлення біологічної спорідненості ОСОБА_2 з дитиною ОСОБА_5, свідчить про визнання вимог позивача у справі.
За таких обставин та приймаючи до уваги Постанови Пленуму ВС України від 15.01.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_2 є законними та обґрунтованими..
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 13, 81, 259, 263-265ЦПК України, ст. ст. 122, 136 Сімейного кодексу України /в редакції 2003 року/, суд -
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виключення запису з актового запису про народження дитини - задовольнити.
Виключити з актового запису № 442 від 24 липня 2002 року, внесені Відділом реєстрації актів громадянського стану Київського районного управління юстиції у м. Полтава, про народження дитини - ОСОБА_5 відомості про батька - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Полтавської області через Ленінський районний суд м. Полтави протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Суддя Ленінського районного суду м. ПолтавиН. І. Крючко