печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" лютого 2019 р. Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Литвинової І. В.,

секретарі судових засідань Винник С. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про вселення та усунення перешкод у користуванні жилим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

13 грудня 2018 року, на виконання ухвали Солом'янського районного суду м. Києва від 05 листопада 2018 року, до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява, для розгляду якої, у відповідності до пункту 15 Розділу XIII Перехідні положення Цивільного процесуального кодексу України від 18 березня 2004 року № 1618-IV (у редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року), визначено суддю та передано, для вирішення питання про відкриття провадження у справі, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

03 січня, 08 січня та 29 січня 2019 року на судові запити, направлені у відповідності до частини шостої статті 187 ЦПК України, надійшли відповіді щодо відомостей про адресу зареєстрованого у передбаченому законом місця проживання відповідача, які були передані судді 17 січня 2019 року /а. с. 40, 41, 42, 52/.

Ухвалою судді від 17 січня 2019 року у справі відкрито провадження для розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін /а. с. 44-45/.

Представником позивача до суду подано письмові докази з клопотанням про долучення їх до матеріалів справи /а. с. 54-66/.

Представником відповідача до суду подано заяву із запереченнями щодо розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження та без виклику сторін /а. с. 67-89/.

Також до суду подано відзив відповідача на позов, у якому просив залишити вимоги позову без задоволення, не визнаючи його /а. с. 90-99/.

Серед інших поданих заяв з приводу процесуальних питань, представником відповідача було подано також клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішенням у справі № 757/56675/18-ц за позовом ОСОБА_3 до Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, Печерського районного відділу Державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві, треті особи Акціонерне товариство «Укрсоцбанк», ОСОБА_2 про визнання електронних торгів, протоколу проведення торгів, акту державного виконавця про проведенні електронні торги про реалізацію арештованого майна, та свідоцтва недійсними /а. с. 100-117/.

Окрім вказаних клопотань, представником відповідача подано до суду клопотання про визнання недопустимими доказів, поданих стороною позивача, оскільки вони не засвідчені належним чином /а. с. 118-119/.

В обґрунтування своїх заперечень щодо порядку розгляду справи представник відповідача вказав доводи, що полягають в аналізуванні правовідносин сторін, що є предметом розгляду інших судових справ, а до предмету доказування у справі за позовом про вселення та зобов'язання не чинити перешкод у користуванні жилим приміщенням не стосуються.

За приписами частини першої статті 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

За частиною четвертою статті 277 ЦПК України, відповідач наділений правом подати заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

У відповідності до частини четвертої статті 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до пункту 1, 2 частини шостої статті 19 ЦПК України, малозначними справами у розумінні цивільного процесуального закону є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні, як і закріплено у положеннях частини четвертої статті 19 ЦПК України.

Частиною другою статті 274 ЦПК України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За приписами частини четвертої статті 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

За частиною п'ятою статті 279 ЦПК України, за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Як передбачає частина восьма статті 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків.

Принциповою відмінністю між спрощеним та загальним порядком розгляду справи у позовному провадженні є те, що, згідно з нормами статей 274-279 ЦПК України, не проводяться судові дебати та не здійснюється підготовче провадження у справі при спрощеному порядку.

При цьому законодавцем передбачено, що спрощене провадження може здійснюватися як без виклику (повідомлення) сторін, третіх осіб, так із їхнім викликом (повідомленням) у судове засідання, у якому, в такому випадку, може здійснюватися, зокрема, надання пояснень сторін.

Наголошуючи на необхідності зміни порядку розгляду справи з спрощеного на загальний, відповідач не посилався на існування суттєвих обставин, через які недоцільно розглядати справу у спрощеному порядку. Своїм правом на подання відзиву, у якому вказуються заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору, відповідач скористався, відповідно надавати усні заперечення необхідності немає.

Заперечення проти розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, відповідно до вимог частини четвертої статті 277 ЦПК України, повинні бути обґрунтованими.

Окрім того, за клопотанням однієї із сторін розгляд справи може проводитися в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, як передбачено частиною п'ятою статті 279 ЦПК України, з приводу чого відповідач питання перед судом не порушував.

Таким чином, суд приходить до висновку про необґрунтованість клопотання сторони відповідача про зміну порядку розгляду справи із спрощеного на загальний.

Як встановлено із письмових доказів, долучених до клопотання про зупинення провадження у справі, поданого представником відповідача ОСОБА_5, у провадженні Печерського районного суду м. Києва знаходиться справа № 757/56675/18-ц, предметом розгляду якої є визнання електронних торгів, протоколу проведення торгів, акту державного виконавця про проведенні електронні торги про реалізацію арештованого майна, свідоцтва недійсними, на підставі яких позивач ОСОБА_2 набула право власності на спірну квартиру АДРЕСА_1, з позовом про вселення до якої та зобов'язання відповідача не чинити перешкоди у користуванні вона і звернулася до суду.

Відтак, спір у справі за позовом ОСОБА_2 об'єктивно не може бути розглянутий до вирішення справи № 757/56675/18-ц, що знаходиться на розгляді у Печерському районному суді м. Києва, під головуванням судді Батрин О. В.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 251 ЦПК України, суд зобов'язаний зупинити провадження у справі, у разі об'єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об'єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Зібрані докази у справі про вселення та зобов'язання не чинити перешкод у користуванні не дозволять встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду, оскільки передусім у сторін наявний спір щодо права власності на вказану квартиру АДРЕСА_1

Керуючись ст. ст. 1-19, 23, 33, 34, 43, 49, 58, 60, 62, 64, 174, 251, 277-279, 352, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

УХВАЛИВ:

Поновити стороні відповідача строк на подання заперечень щодо спрощеного порядку розгляду справи.

Клопотання представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_5 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Задовольнити клопотання представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_5 про зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішенням у справі № 757/56675/18-ц за позовом ОСОБА_3 до Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, Печерського районного відділу Державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві, треті особи Акціонерне товариство «Укрсоцбанк», ОСОБА_2 про визнання електронних торгів, протоколу проведення торгів, акту державного виконавця про проведенні електронні торги про реалізацію арештованого майна, свідоцтва недійсними.

Ухвала суду може бути оскаржена лише у частині зупинення провадження у справі.

Суддя І. В. Литвинова