Справа № 661/1152/19
Провадження № 2/661/495/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повне)

07 жовтня 2019 року

Новокаховський міський суд Херсонської області в складі :

головуючої судді - Бойко М.Є.

за участю секретаря судового засідання - Антоненко І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в м. Нова Каховка, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Новокаховський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Херсонській області про визнання батьківства,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вищевказаним позовом до відповідачів, в якому просив визнати його батьком ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також внести відповідні зміни до актового запису про його народження №35 від 29 січня 2019 року, складеного Новокаховським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Херсонській області. В обгрунтування своїх вимог посилається на те, що ОСОБА_3 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі, але шлюбні стосунки припинили у січні 2018 року. З березня 2018 року він проживає разом з ОСОБА_3 як чоловік та дружина, без реєстрації шлюбу, а в травні 2018 року відповідачка завагітніла і ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилась спільна дитина - син ОСОБА_4 . Оскільки шлюб між відповідачами розірвано лише 25 червня 2018 року, то в свідоцтві про народження їх сина в графі батько зазначено дані колишнього чоловіка ОСОБА_3 - ОСОБА_2 , відповідно до вимог законодавства. Насправді ж біологічним батьком дитини є позивач, а тому він просить задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою суду від 27.03.2019 року провадження по справі було відкрито та призначено підготовче судове засідання.

В підготовче судове засідання 24.05.2019 року сторони не з`явилися, проте, надали до суду письмові заяви, в яких просили провести його без їх участі та призначити справу до судового розгляду. Одночасно позивач у своїй письмовій заяві просив призначити судово-генетичну експертизу, проведення якої доручити Науково-дослідному інституту судових експертиз, оскільки для з`ясування обставин у справі необхідні спеціальні знання.

Ухвалою суду від 24 травня 2019 року провадження в даній справі було зупинене у зв`язку із призначенням судово-генетичної експертизи.

15 серпня 2019 року, до суду, від Миколаївського науково-дослідного екпертно-криміналістичного центру надійшов висновок судової молекулярно-генетичної експертизи № 504.

Отже, ухвалою суду від 17.09.2019 року провадження по справі було відновлено та призначено до судового розгляду.

Позивач в судове засідання не з`явився, однак надав до суду заяву про розгляд справи в його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 також в судове засідання не з`явились та надали до суду письмові заяви, в яких позовні вимоги визнали та просили розглядати справу без їх участі.

Від представника третьої особи - Новокаховського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Херсонській області, який також в судове засідання не з`явився, теж подана заява про розгляд справи в його відсутність, проти задоволення позовних вимог він не заперечував.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, то, відповідно до вимог ч.2ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Згідно з положеннями ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ для захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст.2 ЦПК).

Згідно ч.1 та ч.2ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.

Достовірними, відповідно дост.79 ЦПК Україниє докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ч.1ст.80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування.

Згідно ч.1 та ч.6ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених законом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 з 25 вересня 2004 року до 25 червня 2018 року перебували у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про їх одруження серії НОМЕР_1 від 25.09.2004 року та рішенням Новокаховського міського суду Херсонської області від 25.06.2018 року про розірвання шлюбу.

Шлюбні стосунки між відповідачами фактично були припинені у січні 2018 року, та з березня 2018 року ОСОБА_3 проживає разом з ОСОБА_1

ІНФОРМАЦІЯ_1 у ОСОБА_3 та ОСОБА_1 народився син - ОСОБА_4 , 29.01.2019 року Новокаховським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області складено актовий запис №35, в якому його матір`ю зазначена відповідачка - ОСОБА_3 , а батьком відповідач - ОСОБА_6 Підставою для визначення прізвища дитини « ОСОБА_4 » була письмова заява матері, по батькові ОСОБА_4 було записано виходячи з того, що він був народжений до спливу десяти місяців після розірвання шлюбу матері з ОСОБА_2 , що відповідає вимогам, встановленим ч.2 ст.122СК України.

Відповідно до висновку судового експерта Миколаївського науково-дослідного експертно-кримінального центру судової молекулярно-генетичної експертизи №504 від 26.07.2019 року згідно з молекулярно-генетичним аналізом ДНК громадянин ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , може бути біологічним батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з ймовірністю 99,999% . Таким чином батьківство позивача фактично доведено.

Відповідно до ст.125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду.

Згідно зі ст. 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 СК України, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України.

Законодавством визначено перелік осіб, які вправі звернутися з позовом про визнання батьківства. Зокрема, позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» визначено, що справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні, у таких справах позови осіб, зазначених у ч. 3 ст. 128 СК України приймаються до судового розгляду, якщо, зокрема дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері.

Згідно п.6Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» №3 від 15 травня 2006 рокув тих випадках, коли батьком дитини записано конкретну особу, вимоги про визнання батьківства мають розглядатись одночасно з вимогами про виключення відомостей про цю особу як батька з актового запису про народження дитини.

Відповідно до роз`яснень п. 9 Постанови, рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено).

Згідно з п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/5 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

З огляду на п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року за № 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.

Згідно до ч. 1 ст. 129 СК України, особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання батьківства.

Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Отже, сімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у даній категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто, при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі ст. 128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи.

Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути результат судово-генетичної експертизи.

Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Калачова проти Російської Федерації № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року).

Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює судове рішення про задоволення позову.

Підстав для неприйняття визнання позову відповідачем судом не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання батьківства обґрунтованими, та такими, що знайшли своє підтвердження у судовому засіданні.

З таких обставин, керуючись ст.ст. 2, 5-7, 10-12, 76-83, 189, 200, 211, 258, 259 ЦПК України, ст.ст. 11, 27, 128, 129 СК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Новокаховський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Херсонській області про визнання батьківства задовольнити.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м.Нова Каховка, Херсонської області, громадянина України, паспорт серії НОМЕР_2 , виданий Новокаховським МВ УМВС України в Херсонській області від 01.08.1997 року, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , батьком ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , в м.Нова Каховка, Херсонської області.

Внести зміни до актового запису № 35 про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначивши батьком цієї дитини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина України.

У відповідності до ч. 7 ст. 255 ЦПК для внесення змін до актового запису про народження усиновленої дитини копію рішення суду надіслати до органу реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення суду, тобто, до Новокаховського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області.

На рішення суду може бути подана апеляція безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення, а при оголошенні судом вступної та резолютивної частини рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХIIІ "Перехідні положення" ЦПК України, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Повний текст рішення складено 15 жовтня 2019 року.

Ознайомитись з текстом судового рішення в електронній формі сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: http://court.gov.ua/fair/sud2117.

Суддя М. Є. Бойко