ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-с/753/32/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" вересня 2019 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Т.О., розглянувши заяву боржника ОСОБА_1 про скасування судового наказу,

В С Т А Н О В И В:

30 травня 2019 р. суддею Дарницького районного суду м. Києва видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , боржник) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Київ Комфорт Сервіс» заборгованості за надані послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, відшкодування витрат виконавця, трьох процентів річних, інфляційної складової боргу в загальному розмірі 4846,04 грн., а також судового збору в розмірі 192,10 грн.

У червні 2019 р. ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про скасування судового наказу.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 12 червня 2019 р. заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернуто заявнику, проте постановою Київського апеляційного суду м. Києва від 11.09.2019 ухвалу суду першої інстанції скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Незважаючи на зміст рішення суду апеляційної інстанції, дослідженням матеріалів справи встановлено, що дану заяву ОСОБА_1 подала без додержання вимог статті 170 ЦПК України.

Так, частиною 1 статті 160 ЦПК України встановлено, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (частина 2 статті 160 ЦПК України).

Відповідно до частини 1 статті 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо:

1) заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку;

2) заявлено вимогу про компенсацію витрат на проведення розшуку відповідача, боржника, дитини або транспортних засобів боржника;

3) заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості;

4) заявлено вимогу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину, якщо ця вимога не пов`язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших заінтересованих осіб;

5) заявлено вимогу про стягнення аліментів на дитину у твердій грошовій сумі в розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, якщо ця вимога не пов`язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших заінтересованих осіб;

6) заявлено вимогу про повернення вартості товару неналежної якості, якщо є рішення суду, яке набрало законної сили, про встановлення факту продажу товару неналежної якості, ухвалене на користь невизначеного кола споживачів;

7) заявлено вимогу до юридичної особи або фізичної особи - підприємця про стягнення заборгованості за договором (іншим, ніж про надання житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення), укладеним у письмовій (в тому числі електронній) формі, якщо сума вимоги не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно частини 3 статті 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Пунктом 1 частини 5 статті 170 ЦПК України передбачено, що до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до частини 6 статті 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 до заяви про скасування судового наказу не долучила квитанцію про сплату судового збору.

Розмір судового збору визначається Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI.

Дійсно, у пункті 2 частини 2 статті 3 Закону України «Про судовий збір» міститься посилання на те, що судовий збір не справляється за подання заяви про скасування судового наказу.

Між тим, порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви має відбуватися із дотриманням певних умов.

Зокрема, пунктом 1 частини 5 статті 170 ЦПК України передбачено, що до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є повернення судом заяви про скасування судового наказу без розгляду (частина 6 статті 170 ЦПК).

Окрім цього, положеннями пункту 4-2 частини 2 статті 4Закону України «Про судовий збір» визначено розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання заяви про скасування судового наказу, який становить 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже за наявності колізії норм у Законі України «Про судовий збір» суд, вирішуючи питання прийняття даної заяви, враховує, що законодавець зобов`язує суд під час прийняття заяви керуватися положенням цивільного процесуального законодавства (пункт 1 частини 5 статті 170 ЦПК), яким передбачено оплату відповідної заяви судовим збором, ставка якого визначена у пункті 4-2 частини 2 статті 4Закону України «Про судовий збір», у зв`язку з чим дійшов висновку про повернення заяви ОСОБА_1 без розгляду у зв`язку з відсутністю доказів сплати судового збору.

Керуючись частиною 6 статті 170 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Заяву боржника ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: