Головуючий суддія
в суді І інстанції ОСОБА_1
Єдиний унікальний № 374/34/19
УХВАЛА

21 лютого 2019 року суддя Ржищівського міського суду Київської області Козіна С.М., перевіривши заяву Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію з ОСОБА_2 ОСОБА_3, -

ВСТАНОВИВ:

07 лютого 2019 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла зазначена вище заява.

19 лютого 2019 року на запит Ржищівського міського суду Київської області надійшла інформація відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України Київської області, з якої встановлено, що боржник ОСОБА_2 зареєстрованою не значиться.

Перевіривши заяву про видачу судового наказу, встановлено наступне.

За змістом п. 2 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч. 3 ст. 58 ЦПК України юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ч. 2 ст. 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до п. 11 Перехідних положень Конституції України представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Відповідно до абз. 3, 4 ст. 132-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Вказані вище положення Конституції України визнані такими, що відповідають Конституції України.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до ч. 3 ст. 19 ЦПК України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом із тим, поняття малозначної справи не застосовується у справах, які розглядаються у порядку наказного провадження, а лише в справах спрощеного позовного провадження.

Аналізуючи вказані норми законодавства, судом встановлено, що з 01 січня 2019 року юридична особа може брати участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника, яким може бути лише адвокат, справи наказного провадження не визначені Цивільним процесуальним кодексом як малозначні, тому заява про видачу судового наказу має бути підписана керівником юридичної особи, членом виконавчого органу або адвокатом. Однак, заява про видачу судового наказу підписана представником за довіреністю ПрАТ "Київобленерго", - ОСОБА_4, а матеріали справи не містять документів, які підтверджують повноваження адвоката як представника, а саме: довіреності або ордеру, виданому відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність", як передбачено ч. 4 ст. 62 ЦПК України.

Крім того, слід зазначити, що з інформації, наданої відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України Київської області, не можливо встановити адресу місця проживання чи перебування боржника - фізичної особи, що позбавляє суд можливості видати судовий наказ у відповідності до вимог ст. 168 ЦПК України та ст. 4 Закону України "Про виконавче провадження".

Відповідно до ч. 3 ст. 169 ЦПК України копія (текст) судового наказу, що містить інформацію про веб-адресу такого рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, разом з додатками надсилаються фізичній особі - боржнику на адресу, зазначену в документах, передбачених частиною шостою статті 165 цього Кодексу (тобто за адресою, наданою відповідним органом реєстрації місця проживання (перебування) особи).

Відповідно до ч. 9 ст. 165 ЦПК України у разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника, суд відмовляє у видачі судового наказу.

Враховуючи викладене вище, слід відмовити ПрАТ "Київобленерго" у видачі судового наказу.

Керуючись ст. 132-2, Перехідних положень Конституції України, ст. 19, 58, 60, 62 165, 260, 353-354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити Приватному акціонерному товариству "Київобленерго" у видачі судового наказу про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію з ОСОБА_2 ОСОБА_3.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя