ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 22-ц/821/33/19Головуючий по першій інстанції Кирилюк Н.А.
Категорія: 305010400 Доповідач в апеляційній інстанції Вініченко Б.Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2019 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії:

суддів Вініченка Б.Б., Новікова О.М., Бондаренка С.І.

за участю секретаря Чуйко А.В.

розглянувши у письмовому провадженні в місті Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 16 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до обслуговуючого кооперативу «Сміла» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

в с т а н о в и в :

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаним позовом.

В мотивування позовних вимог позивач вказувала на те, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 .

Вказує, що 08 березня 2017 року її квартиру було затоплено з підвалу будинку. 03 липня 2017 року трапилося друге залиття: затопило кухню та кладову кімнату стічними водами із аварійної труби, що знаходиться між поверхами. 03 серпня 2017 року фекаліями залито туалет, ванну, коридор та передпокій. 17 серпня 2017 року відбулося залиття, проте воду вчасно перекрили сусіди і каналізаційні стоки не встигли вилитись з унітазу. 19 серпня 2017 року трапилось залиття: ванна та унітаз були у фекаліях та забруднені сірою речовиною на зразок мулу.

Факти залиття фіксувалися в Актах комісії в складі інженера ОК Сміла» ОСОБА_2 В., слюсарів-сантехніків ОСОБА_3 В.М ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та власника квартири АДРЕСА_2 . Мешканці квартири АДРЕСА_3 просили скласти акти за кожним із фактів аварій, проте представники відповідача цього уникали.

У зв`язку з чим, за результатами вказаних залиттів були складені Акти про наслідки залиттів з описом пошкоджень та збитків, завданих залиттям, за підписами мешканців квартири та сусідів. Проте, 29 серпня 2017 року бухгалтер ОК «Сміла» заборонила їх реєструвати, оскільки не вказано повне ім`я підписантів та квартири їх проживання.

05 вересня 2017 року на адресу відповідача були направлені рекомендованим повідомленням нові акти про залиття зазначеної квартири.

Відповідач визнає той факт, що на момент залиття зливна каналізаційна труба в підвалі першої секції під`їзду №1 була в аварійному стані та потребувала заміни, що підтверджується листом №115 від 28.09.2017 року.

Згідно з Висновком про вартість об`єкту оцінки від 22 травня 2018 року матеріальні збитки, що завдані внаслідок залиття трикімнатної квартири АДРЕСА_1 становить 31 800 грн. За проведення експертизи було сплачено 400 грн.

Крім того, внаслідок численних затоплень квартири позивачу завдано моральної шкоди, що полягає у неможливості нормального користування житлом, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Крім того, у позивача від переживань з приводу залиття квартири та відмови відповідача здійснити відновлювальний ремонт або відшкодувати вартість такого ремонту різко погіршилося самопочуття та здоров`я. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду позивач оцінює в 50 000 грн.

На підставі викладеного, ОСОБА_1 просила суд стягнути з ОК «Сміла» на її користь відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 31 800 грн, вартість проведеної оцінки завданої матеріальної шкоди в розмірі 400 грн, відшкодування моральної шкоди в розмірі 50 000 грн.

Рішенням Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 16 травня 2019 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

В мотивування рішення судом зазначено, що позивачем не доведено, що саме неправомірні дії відповідача призвели до порушення її прав. Загальні твердження, що обслуговуючим кооперативом не виконуються вимоги договору, а саме не утримуються внутрішньо будинкові мережі в належному технічному стані, не здійснюється їх технічне обслуговування та ремонт не приймаються у якості достатніх доказів щодо вини відповідачу завданні матеріальної шкоди позивачу, так як позивачем не доведено, що саме дії або бездіяльність працівника обслуговуючого кооперативу призвели до порушень її прав. Висновок про вартість об`єкту оцінки від 22.05.2018 року також не приймаються у якості достатнього доказу обґрунтування суми завданих збитків з огляду на те, що відсутній конкретний розрахунок цих збитків, що позбавляє суд взагалі встановити його складові.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 звернулася з апеляційною скаргою, в якій зазначає, що рішення суду ухвалене з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, у зв`язку з чим просить його скасувати і ухвалити нове рішення, яким задовольнити її позовні вимоги в повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що позивачем долучено докази, що свідчать про вину відповідача, зокрема акти про залиття встановленої форми, фото-, відео фіксація стану трубопроводів, що спричинило аварії, покази свідків, навіть факт заміни ділянок труб, яку відповідач сам називає аварійними.

Вказує, що посилання суду на відсутність вини відповідача є необґрунтованою, оскільки останній порушив умови Договору та норми Закону України «Про житлово-комунальні послуги», адже не виконує своїх зобов`язань щодо утримання внутрішньо будинкових мереж в належному технічному стані.

Відповідач, намагаючись спростувати свою вину, під час судового розгляду заявив клопотання про проведення експертизи залиття квартири для встановлення причин залиття квартири. Проте судом було відмовлено у задоволенні вказаного клопотання у зв`язку із заявленням клопотання після початку розгляду справи по суті.

У відзиві на апеляційну скаргу голова ОК «Сміла» зазначає, що акти були складені ОК «Сміла» в день аварії, або на наступний день після неї у відповідності до визначених нормативних приписів, тоді як акти позивача відносно подій, які відбулися 08.03.2017 року складені 05.09.2017 року, а відносно подій 03.07.2017 року, 03.08.2017 року, 17.08.2017 року, 19.08.2017 року складені однією датою 05.09.2017 року, що свідчить про створення позивачем штучних доказів. Стверджує, що суд обґрунтовано не прийняв у якості достатнього та належного доказу Висновок про вартість об`єкта оцінки, з огляду на те, що відсутній конкретний розрахунок цих збитків, що позбавляє суд взагалі можливості встановити його складові.

У відповіді на відзив представник ОСОБА_1 адвокат Севастьянова А.В. вказує, що акти відповідача були створені значно пізніше, в червні 2018 року, коли надійшов адвокатський запит зі сторони позивача. За результатами письмового звернення до управління житлово-комунального господарства Смілянської міської ради була створена комісія, яка обстежувала квартиру позивача і встановила, що в квартирі є наслідки залиття, що підтверджується актом.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши наявні у справі докази, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до наступного.

Згідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, квартира АДРЕСА_3 належить на праві приватної власності ОСОБА_1

Відповідно Типового договору №1 про надання послуг з утримання будинків і споруд та при будинкових територій від 01.11.2010 року укладеного між обслуговуючим кооперативом «Сміла» та ОСОБА_1 , предметом цього договору є забезпечення виконавцем надання послуг з утримання будинків і споруд та при будинкових територій у житловому будинку АДРЕСА_4 .

З наданих позивачем копій актів від 08.03.2017 року, 03.07.2017 року, 03.08.2017 року, 17.08.2018 року, 19.08.2017 року видно, що у вказані дні комісією у складі інженера ОК «Сміла» Чумаченка Ю.В., слюсарів-сантехніків Гетьмана В.М., ОСОБА_6 І ОСОБА_4 за участю власника квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_7 була забита каналізація та система водовідведення, в усіх випадках причиною аварійних ситуацій вказано «забиття каналізації ганчір`ям та засобами гігієни». Всі акти містять інформацію про те. що власниця квартири АДРЕСА_3 була відсутня.

02 січня 2018 року складено Акт комісією в складі членів правління ЖБК «Тясмин» ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , в присутності голови ОК «Сміла» Гончаренка ОСОБА_11 П., інженера ОК «Сміла» ОСОБА_12 про те, що 02 січня 2018 року було обстежена квартира АДРЕСА_1 , згідно листа від 25.12.2017 року №509 Управління ЖКГ м. Сміла. Комісією встановлено, що в квартирі немає фактів затоплення квартири. В квартирі тепло, сухо, немає плісняви, комунікації знаходяться в належному стані.

Відповідно до Акту про наслідки залиття житлового приміщення за адресою АДРЕСА_4 від 22 серпня 2017 року (залиття квартири трапилось 03.07.2017 року) встановлено, що під час затоплення пошкоджені стіни, стеля, підлога кухні, залиті дві стіни і стеля коридору, повністю залито стіни, стелю, підлогу кладової кімнати. Перегоріла електропроводка на кухні, залито стічною водою люстру, вимикач, розетку, електропроводку, стеля вкрита жовтими плямами, шпалери відшарувалися. Завдано значної шкоди особистим речам, що знаходилися в кладовій кімнаті, а саме постраждало 10 пар взуття, 11 одиниць верхнього одягу. ОСОБА_13 -сантехніки. Які прибули за викликом мешканців квартир №1 04 липня 2017 року, щоб встановити причину затоплення, за дозволом господарів квартири вибили нішу над мийкою, щоб дістатися до труб.

Згідно з Актом про наслідки залиття житлового приміщення за адресою АДРЕСА_4 від 22 серпня 2017 року (залиття квартири трапилось 17.08.2017 року та 19.08.2017 року) під час затоплення квартири каналізаційними стоками залито до країв унітаз у туалеті, ванна у ванній кімнаті. Наслідком залиття квартири є неприємний запах і вогкість в квартирі у зв`язку з тим. що каналізаційні стоки ллються в підвал. Що знаходиться під вищевказаною квартирою.

Актами від 05 вересня 2017 року також зафіксовано факти залиття вищевказаної квартири АДРЕСА_5 березня, 03 липня, 17 серпня, 19 серпня 2017 року, вказано пошкодження, причини залиття, які проводилися та наслідки залиття. Всі акти містять висновки про причини залиття як незадовільне технічне обслуговування систем ОК «Сміла».

Відповідно до Акту обстеження технічного стану квартири АДРЕСА_1 та при будинкової території від 02.01.2018 року, у відповідності до розпорядження секретаря міської ради від 02.01.2018 року №3р «Про утворення робочої групи по обстеженню технічного стану квартири АДРЕСА_1 , робочою групою в ході обстеження встановлено, зокрема, на стінах та стелі приміщення квартири (кухня) виявлено ознаки залиття.

Відповідно до Висновку про вартість об`єкта оцінки від 22 травня 2018 року матеріальні збитки, що завдані внаслідок залиття трикімнатної житлової квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_4 становить 31 800 грн.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (чинного на час виникнення спірних правовідносин) житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил; утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством; якість житлово-комунальної послуги - сукупність нормованих характеристик житлово-комунальної послуги, що визначає її здатність задовольняти встановлені або передбачувані потреби споживача відповідно до законодавства.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції чинній на час розгляду справи) споживач має право, зокрема, одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів; на відшкодування збитків, завданих його майну, шкоди, заподіяної його життю або здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг та незаконного проникнення в належне йому житло (інший об`єкт нерухомого майна); на усунення протягом строку, встановленого договорами про надання житлово-комунальних послуг або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг; на перевірку кількості та якості житлово-комунальних послуг у встановленому законодавством порядку; складати та підписувати акти-претензії у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг, зміною їхніх споживчих властивостей та перевищенням строків проведення аварійно-відновних робіт.

Згідно статті 27 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» у разі ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості комунальних послуг споживач має право викликати виконавця комунальних послуг (його представника) для перевірки кількості та/або якості наданих послуг. У разі ненадання, надання неналежної якості послуги з управління багатоквартирним будинком споживач має право викликати управителя для перевірки якості наданих послуг. Порядок перевірки якості надання комунальних послуг та якості послуги з управління багатоквартирним будинком встановлюється Кабінетом Міністрів України, якщо інше не передбачено законом. За результатами перевірки якості надання комунальних послуг або якості послуг з управління багатоквартирним будинком складається акт-претензія, який підписується споживачем та виконавцем комунальної послуги або управителем (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком). Виконавець комунальної послуги або управитель (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) зобов`язаний прибути на виклик споживача у строки, визначені в договорі про надання послуги, але не пізніше ніж протягом однієї доби з моменту отримання повідомлення споживача. Акт-претензія складається виконавцем комунальної послуги або управителем (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) та споживачем і повинен містити інформацію про те, в чому полягало ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості комунальної послуги або послуги з управління багатоквартирним будинком, дату (строк) її ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості, а також іншу інформацію, що характеризує ненадання послуг, надання їх не в повному обсязі або неналежної якості. У разі неприбуття виконавця комунальної послуги або управителя (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) в установлений строк або необґрунтованої відмови підписати акт-претензію такий акт підписується споживачем, а також не менш як двома споживачами відповідної послуги, які проживають (розташовані) в сусідніх будівлях (у приміщеннях - якщо послуга надається у багатоквартирному будинку), і надсилається виконавцю комунальної послуги або управителю (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) рекомендованим листом. Виконавець комунальної послуги або управитель (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) протягом п`яти робочих днів вирішує питання щодо задоволення вимог, викладених в акті-претензії, або видає (надсилає) споживачу обґрунтовану письмову відмову в задоволенні його претензії. У разі ненадання виконавцем (управителем) відповіді в установлений строк претензії споживача вважаються визнаними таким виконавцем (управителем).

Відповідно до пункту 2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, технічне обслуговування жилих будинків - це комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів робот технічного обладнання. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо.

Згідно із пунктом 2.4 Правил, якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що належать до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Водночас поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Поточний ремонт повинен проводитись з періодичністю, яка забезпечує ефективну експлуатацію будівлі з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту, реконструкції) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт або реконструкцію.

Відповідно до частин першої та другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини: якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Враховуючи викладене та з урахуванням визначених процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.

За змістом частин 2-4 статті 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Встановивши, що позивач довела факт завдання їй шкоди у розмірі на суму 31 800 грн, колегія суддів дійшла висновку, що завдана позивачу шкода підлягає відшкодування відповідачем у розмірі заявленому позивачем. Відповідач не спростував належними та допустимими доказами як факту залиття квартири, так і розміру такого відшкодування.

24 квітня 2019 року відповідачем було заявлено клопотання про призначення експертизи щодо визначення вартості заподіяних збитків у результаті затоплення квартири, яке мотивовано тим, що відсутність у справі обґрунтованих доказів щодо визначення такої вартості може суттєво вплинути на об`єктивність і законність судового рішення.

Ухвалою суду від 16 травня 2019 року відмовлено у задоволенні вказаного клопотання, оскільки при його заявлені порушенні процесуальні строки, так як подано воно може бути з відзивом на позов та під час підготовчого провадження як стадії збору доказів.

Колегія суддів приходить до висновку, що розмір шкоди повинно бути стягнуто відповідно до наданого позивачем висновку, оскільки відповідач не спростував правильність розрахунку за даним звітом, при розгляді справи заявив клопотання про призначення судової експертизи з цього питання з порушенням строків для його заявлення, не спростував того факту, що залиття квартири позивача сталося не з його вини.

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Не погоджуючись із висновком із визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт у квартирі позивача, відповідач не надав суду доказів, що розмір майнової шкоди, завданої позивачу залиттям її квартири, складає іншу суму, ніж зазначено у вказаному висновку.

Відмовляючи у задоволенні позову про відшкодування майнової шкоди суд першої інстанції, виходив із того, що позивачем не доведено факт завдання шкоди відповідачем, оскільки акти про залиття квартири від 22 серпня 2017 року та 05 вересня 2017 року, щодо всіх фактів, під час яких було виявлено залиття квартири, не приймає як доказ порушення обслуговуючим кооперативом обов`язків, з огляду на те, що вони складені після спливу досить тривалого терміну після залиття.

Разом з тим судом не враховано, що сам по собі акт є одним із доказів, що підтверджує факт заподіяння шкоди і зазначені в ньому обставини відповідачем не спростовані.

Згідно із частиною першою та пунктом 3 частини другої статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Враховуючи викладене, з вини відповідача позивачу було завдано майнову шкоду, що спричинило останній моральну шкоду, яка полягає у неможливості нормального користування житлом, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Тому суд, визначаючи розмір відшкодування, враховує характер та обсяг моральних страждань, яких зазнала позивач, і виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, приходить до висновку про необхідність стягнення моральної шкоди в розмірі 3 000 грн.

Відповідно до частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни чудового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленим; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального або неправильне застосування норм матеріального права.

Доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржене рішення суду першої інстанції ухвалене без додержання норм матеріального і процесуального права. У зв`язку із наведеним, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково, оскаржене рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким частково задовольнити позовні вимоги.

Відповідно до частини 13 статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381 384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 16 травня 2019 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 до обслуговуючого кооперативу «Сміла» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити частково.

Стягнути з обслуговуючого кооперативу «Сміла» на користь ОСОБА_1 відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 31 800 грн, вартість проведеної оцінки завданої матеріальної шкоди в розмірі 400 грн, відшкодування моральної шкоди в розмірі 3 000 грн.

В решті позовних вимог відмовити.

Стягнути з обслуговуючого кооперативу «Сміла» на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1 257, 37 грн.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків встановлених ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Судді: