Провадження № 2/947/5868/19
УХВАЛА

08.10.2019 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Луняченко В.О., розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 ( ІПН НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( ІПН невідомий місце реєстрації АДРЕСА_1 ) про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням у зв`язку з відсутністю в ньому без поважних причин понад один рік, -

ВСТАНОВИВ:

26.09.2019 року з позовом провизнання ОСОБА_2 , таким що втратив право користування жилим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_2 , до суду звернулась ОСОБА_1 , яка є власником квартири.

Позовну заяву подано відповідно до положення ст. 27 ч. 1 ЦПК України.

Через автоматизований розподіл судової справи між суддями, справу розподілено судді Київського районного суду м.Одеси Луняченку В.О.

Позовну заяву подано, в цілому, із додержанням вимог, викладених у статтях 174, 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, вона підсудна Київському районному суду м. Одеси.

Відповідно до ч.ч. 2-6ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому згідно ч.ч. 3-4ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес.

У порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування; в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вищезазначеними вимогами.

З огляду на предмет позову, суд вбачає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

У відповідності до ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі, та розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання, підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про те, що справа підлягає розгляду згідно ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Одночасно з позовом з боку позивача клопотань не надходило.

Керуючись ст.ст. 3, 19, 28, 174-175, 177, 187, 189, 258, 260, 274-279, 353 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 ( ІПН НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( ІПН невідомий місце реєстрації АДРЕСА_1 ) про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням у зв`язку з відсутністю в ньому без поважних причин понад один рік.

Розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначити судове засідання в залі засідань № 222, в приміщенні Київського районного суду м. Одеси за адресою: 65080, м. Одеса, вул. Варненська, 3 Б, на 10.00 годину «11» листопада 2019 року.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Повідомити учасників процесу про можливість отримання інформації щодо справи на веб-сторінці офіційного веб-порталу судової влади України (court.gov.ua).

Копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та копіями доданих до неї матеріалів надіслати сторонам.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо мотивів порушення правил підсудності (п. 8 ч. 1 ст. 353 ЦПК України) в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Луняченко В. О.