Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа №711/2540/19
Провадження №2/711/1262/19
УХВАЛА

Іменем України

10 травня 2019 року м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду міста Черкаси Позарецька С.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про припинення права спільної часткової власності на нерухоме майно, визнання права власності на частину нерухомого майна, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 через свого представника адвоката Харченка О.М. звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про припинення права спільної часткової власності на домоволодіння АДРЕСА_1 ; визнання за ним права власності на А-1 житлового будинку: 4-1 коридор, 4,4кв.м., 4-3 кухня, 6,8кв.м., 4-4 ванна, 2,2кв.м., 4-5 кімната, 12.3 кв.м., а прибудова ІІІ коридор, 4,3кв.м., прибудова літ.а4, 5,8кв.м., сарай літ. Д, 3,6кв.м, №3 хвіртка, №4 огорожа вказаного домоволодіння.

Ухвалою суду від 01.04.2019р. позовну заяву залишено без руху. Підставою залишення позовної заяви без руху є її невідповідність вимогам ст.175 ЦПК. Так, зазначено, що відповідно до п.9 ч.1 ст. 176 ЦПК України не сплачено в повному обсязі судовий збір за подачу позову, оскільки не визначена дійсна вартість нерухомого майна; не надані підтверджуючі дані щодо визначення вартості домоволодіння АДРЕСА_1 на час звернення до суду з позовом та не надано звіт оцінки нерухомого майна і відомості про наявність чи відсутність обтяжень на вище вказане нерухоме майно. Тобто, відсутнє обґрунтування ціни позову та розміру судового збору.

Позивачу був наданий строк для усунення недоліків тривалістю у десять днів від дня отримання копії ухвали.

Позивач через представника адвоката Харченка О.М. отримав копію ухвали про залишення позову без руху, на що 16.04.2019р. через канцелярію суду подав письмові пояснення, в яких зазначено, що на підтвердження визначення вартості частини домоволодіння за вказаною адресою слід вважати інвентаризаційну вартість майна 71893грн. Крім того, на підтвердження відомостей про наявність чи відсутність обтяжень на домоволодіння АДРЕСА_1 , до позову надано інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та обтяжень від 05.03.2019 року. Отже, підстав для усунення недоліків позовної заяви не вбачається.

Визначаючи наявність підстав для відкриття провадження по справі та надаючи оцінку позиції сторони позивача, слід звернути увагу на наступне.

Відповідно до ст.2 ЦПК цивільне судочинство в Україні здійснюється, зокрема, на засадах верховенства права, змагальності сторін, диспозитивності, пропорційності, неприпустимості зловживання процесуальними правами, обов`язковості судового рішення. Суворе та неухильне дотримання зазначених принципів є запорукою досягнення завдань цивільного судочинства, що превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ч.2 ст.2 ЦПК).

Відкриття провадження по справі позовного провадження є визначальною стадією судового процесу і може здійснюватись судом лише у випадку відповідності поданої позовної заяви вимогам, визначеним процесуальним законом. За змістом ст.185 ЦПК у випадку встановлення суддею невідповідності поданої позовної заяви вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК, він постановляє ухвалу про залишення такої заяви без руху, яка з огляду на засади обов`язковості судових рішень є обов`язковою для позивача. Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК наслідки, пов`язані з невиконанням вимог такої ухвали суду, несе сторона позивача.

Відповідно до п.п.3, 4, 5 ч.3 ст.175 ЦПК обов`язком позивача є зазначення в позовній заяві наступних обставин: ціна позову (розмір вимог майнового характеру); обґрунтований розрахунок сум, що стягуються; зміст позовних вимог (спосіб (способи) захисту прав або інтересів, який позивач просить суд визначити у рішенні); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Таким чином, позивач зобов`язаний визначити в позовних вимогах вид та розмір всіх виплат, які має суд стягнути з відповідача, що в подальшому можуть бути змінені або уточнені позивачем. Саме позивач зобов`язаний навести обґрунтування своїх вимог, тобто зазначити підставу позову. Інакше, порушуватиметься принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає справи лише в межах заявлених особою вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи (ч.1 ст.13 ЦПК).

Саме позивач, як передбачено ч.2 ст. 83 ЦПК України, зобов`язаний одночасно із поданням позову подати всі наявні в нього докази, що передбачено ч.5 ст.177 ЦПК, і виправдовується дією принципу змагальності, який передбачає, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень (ч.3 ст.12 ЦПК). Оплата судового збору позивачем є також обов`язком та необхідною передумовою для відкриття провадження по справі. Позивачу було роз`яснено в ухвалі від 01.04.2019р., що судовий збір підлягає сплаті в розмірі, враховуючи ціну позову, оскільки даний спір відноситься до майнового спору.

Позивачем при подачі позову сплачено лише 768грн. 40коп., виходячи з інвентаризаційної вартості нерухомого майна. Отже, не є виконаними вимоги суду в частині визначення дійсної вартості нерухомого майна, враховуючи позовні вимоги, в т.ч. про визнання права власності на таке майно та норми ст. 176 ЦПК. Слід зазначити, що визначення поняття інвентаризаційна вартість об`єкта нерухомості не є тотожним поняттю дійсна вартість. Так, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна. Дійсна вартість майна підтверджується висновком суб`єкта оціночної діяльності, витягом з реєстру прав власності на нерухоме майно або балансовою довідкою юридичної особи.

Інвентаризаційна вартість об`єкта нерухомості являє собою його відновну ціну з вирахуванням його зносу і зміни вартості на послуги, роботи та будівельні матеріали. Її вказують у технічному паспорті на об`єкт і спеціальній довідці за станом на день проведення оцінки. Вона включає в себе всі витрати на будівельні роботи, однак не враховує витрати, спрямовані на купівлю земельної ділянки та інші деталі. Інвентаризаційна вартість необхідна виключно для розрахунків в державних органах та істотно відрізняється від ринкових показників. Ринкова вартість майна у разі його оцінки відповідно до Закону, інших актів законодавства або статуту акціонерного товариства визначається на засадах незалежної оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність.

Отже, підтверджуючих даних про дійсну вартість нерухомого майна до суду подано позивачем не було і відповідно, не визначено ціну позову та не сплачено належним чином судовий збір.

Крім того, в частині надання інформації про наявність/відсутність обтяжень на нарухоме майно, то слід звернути увагу, що долучена до позову інформаційна довідка від 26.06.2017 року, на яку посилається представник позивача адвокат Харченко О.М. у заяві від 16.04.2019 року на виконання ухвали суду від 01.04.2019р., то вона містить інформацію не щодо нерухомого майна будинку, а щодо земельної ділянки, яка не є об`єктом поділу за позовними вимогами.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Враховуючи недоліки позовної заяви та її невідповідність вимогам ст.175 ЦПК, про що було зазначено в ухвалі суду від 01.04.2019р., не усунуті у строк встановлений судом, позовна заява підлягає поверненню.

Стосовно сплаченого позивачем судового збору, то слід зауважити, що на підставі п.2 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» позивач має право на повернення сплаченого ним судового збору, для чого він має звернутись до суду із відповідним клопотанням. В той же час, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із такою заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення, а отже саме позивачу належить право вибору чи ініціювати питання про повернення судового збору, чи повторно звернутись до суду з належною заявою для розгляду його вимог по суті.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 2, 83, 12, 13, 176, 177, 175, 185 Цивільно-процесуального кодексу України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про припинення права спільної часткової власності на нерухоме майно, визнання права власності на частину нерухомого майна, - вважати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання, але може бути оскаржена до Апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з моменту її складання.

Повний текст ухвали складено 10.05.2019 року.

Суддя: С. М. Позарецька