Провадження 2/760/5644/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2018 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Букіна О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду м. Києва з Рівненського міського суду Рівненської області надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди - для розгляду за підсудністю на підставі ухвали Рівненського міського суду Рівненської області від 25.01.2019, яка була залишена без змін постановою Рівненського Апеляційного суду від 18.04.2019.

Так, при вирішенні питання про відкриття провадження в справі з`ясовано, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК УКраїни, а саме в позовній заяві відсутні відомості щодо викладу обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» задовольняючи позов, суд повинен у резолютивній частині рішення зазначити, чи було порушено особисте немайнове право особи, яка саме інформація визнана недостовірною та порочить гідність, честь чи ділову репутацію позивача, а також вказати на спосіб захисту порушеного особистого немайнового права.

Як вбачається зі змісту п. 1 позовних вимог, позивач просить визнати недостовірними, наклепницькими та такими, що не відповідають дійсності, порушують права, свободи, ганьблять честь, гідність, ділову репутацію ОСОБА_1 , твердження ОСОБА_2 02.04.2018.

Однак, яку саме інформацію позивач визнати недостовірною, наклепницькою та яким шляхом спростувати останню, позивачем не зазначено.

Враховуючи положення чинного законодавства та покладений законодавцем на суд обов`язок по чіткому визначенню, яка саме інформація в ході розгляду справи визнана недостовірної, а розгляд справи відбувається не інакше як на підставі поданої особою заяви і саме ця особа наділена безпосереднім правом визначення позовних вимог з якими вона звертається до суду, а тому позивачу необхідно привести свою позовну заяву у відповідність до вимог чинного законодавства шляхом визначення конкретної інформації, яка на його думку є недостовірною, наклепницькою та такою, що порочить честь, гідність чи ділову репутацію, із подальшою можливістю зазначення про це в рішенні суду.

Крім того, позивачем не в повному обсязі сплачено судовий збір.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2018 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1762,00 грн. та 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 704,80 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір" з позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, а саме:позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а позовної заяви про відшкодування моральної шкоди -1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3 ст.6 ЗУ "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру.

Разом з тим, позивачем до суду надано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1762,00 грн., тобто лише за одну вимогу майнового характеру з урахуванням ставок, визначених за дану вимогу.

Таким чином, позивач має доплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру у розмірі 704,80 грн. та надати до суду оригінал квитанції.

Відповідна оплата даного судового збору повинна бути здійснена на наступні реквізити:

отримувач коштів УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача 6010, код класифікації доходів бюджету 22030101 Призначення платежу*;101.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

При таких обставинах, керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди, залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, шляхом подання нової позовної заяви з додатками відповідно до кількості сторін у справі, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М.Букіна