Гусятинський районний суд Тернопільської області
Справа № 596/2166/18
Провадження №2/596/100/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" вересня 2019 р. Гусятинський районний суд Тернопільської області

в складі: головуючого суду Митражик Е.М.

за участю: секретаря судового засідання Кузик М.Я.

позивача ОСОБА_1

представника позивача - адвоката Волинця С.А.

представника відповідача адвоката Боднар О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Гусятин в порядку загального позовного провадження в режимі відеоконференції під час трансляції між Гусятинським районним судом Тернопільської області та Тернопільським окружним адміністративним судом цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки із майна, що перебуває у спільній частковій власності, визнання права власності на виділене майно та припинення спільної часткової власності,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 в інтересах якої діє представник-адвокат Волинець С.А. звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 та просить виділити їй в натурі 53/100 частини спільного будинковолодіння АДРЕСА_1 , визнати право власності на виділене майно та припинити право спільної часткової власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , загальною площею 105,2 м2, житловою - 42,7 м2. Посилається на те, що вона є власником 53/100 частин вищевказаного житлового будинку на підставі договору дарування, посвідченого державним нотаріусом Копичинецької державної нотаріальної контори від 17.08.1993 року, яка згідно рішення виконкому Гадинківської сільської ради Гусятинського району Тернопільської області № 14 від 17.05.2018 року виділена як об`єкт нерухомого майна шляхом присвоєння поштової адреси АДРЕСА_2 . Іншим співвласником 47 /100 частин даного будинку є відповідач по справі ОСОБА_2 .

В судовому засіданні представник позивача адвокат Волинець С.А. уточнив позовні вимоги та просить виділити ОСОБА_1 у натурі 53/100 частини спільного будинковолодіння АДРЕСА_1 як новоутворений об`єкт нерухомого майна і його адреса, а саме житловий будинок літ. «А»: підвал ІІ площею - 8,4 м2, підвал ІІІ площею - 6,3 м2, кімната 2-1 площею - 13,4 м2, кімната 2-2 площею - 15,7 м2, кухня 2-3 пл. - 9,5 м2, веранда ІІ площею - 8,3 м2, або загальна площа - 61,6 м2, в тому числі житлова - 29,1 м2, а також 1/2 ч. сарай літ. «Б»; 1/2 ч. сарай літ «В»; огорожа - 1 по АДРЕСА_2 та визнати право власності на виділене майно. Припинити право спільної часткової власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , загальною площею - 61,6 м2, в тому числі житловою - 29,1 м2. Залишити у спільному користуванні сторін коридор І площею 8,4 м2, колодязь - «к», ворота 3.

В судовому засіданні позивач, її представник адвокат Волинець С.А. позовні вимоги підтримали та просять задоволити.

Відповідач, представник відповідача подали відзив на позов, в якому просять відмовити в задоволенні позову, оскільки позивач просить виділити їй 1/2 сарая літ. «Б», Ѕ сарая літ. «В», однак не зазначає яку частину вищевказаних споруд просить виділити: праву чи ліву, чи якусь іншу, не визначає яким саме способом та де саме має бути облаштований окремий вхід у приміщення, яким чином це має бути виділено в натурі. Також, позивачка просить залишити у чому користуванні коридор І пл. 8,4 кв.м. - що робить неможливим виділ її частки, оскільки такий порядок користування приміщеннями існує між сторонами на даний час. З висновком щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна №695, виданого Чортківським обласним комунальним міжрайонним бюро не погоджуються, оскільки в будинку відсутні самостійні ізольовані виходи для кожного власника, немає та не передбачено можливості облаштування окремих входів у сарай.

У відповіді на відзив представник позивача адвокат Волинець С.А. не погодився із зазначеним у відзиві, посилаючись на те, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо здійснити виділ частки позивача у натурі, у їх фактичному користуванні залишиться Ѕ ч. коридора як окремий вхід до свого об`єкта нерухомого майна. У спільному користуванні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 також залишаться господарські споруди: Ѕ ч. сараю літ. «Б», Ѕ ч. сараю літ. «В», Ѕ ч. криниця -«к». Вважає, що перешкод для виділу частки позивачки в натурі немає, а її розмір залишається незмінним.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився.

Представник відповідача - адвокат Боднар О.В. в судовому засіданні заперечує проти задоволення позову з мотивів, наведених у відзиві. Зазначає, що в будинку відсутні самостійні ізольовані виходи для кожного власника, немає та не передбачено можливості облаштування окремих входів у сарай. Наявність самостійного ізольованого виходу для кожного власника є обов`язковою умовою при виділі в натурі частки житлового будинку та господарських споруд, що знаходяться у спільній частковій власності. Просить відмовити в задоволенні позову та стягнути з позивача в користь відповідача витрати на правову допомогу.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши та оцінивши зібрані в матеріалах справи докази, суд приходить наступного висновку.

Частиною 1 ст. 356 ЦК України встановлено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

Відповідно до копії договору дарування 17.08.1993 року, посвідченого державним нотаріусом Копичинецької державної нотаріальної контори за реєстрованим в реєстрі за № 270, зареєстрованого в Чортківському міському бюро технічної інвентаризації на праві приватної власності за реєстровийм написом № 1 в реєстровій книзі № 1 21.12.1994 року, ОСОБА_1 є власником 53/100 частин жилого будинку з відповідною частиною господарських будівель (а.с.7-8).

Із копії технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок, виготовленого Чортківського обласного комунального міжрайонного бюро технічної інвентаризації станом на 03.08.2018 року вбачається, що загальна площа 53/100 частки житлового будинку в АДРЕСА_2 , власником яких є ОСОБА_1 - становить 65,8 м2, житлова - 29,1 м2 (а.с.9-12).

ОСОБА_2 є власником 47/100 частки житлового будинку з відповідною часткою надвірних будівель та споруд в АДРЕСА_1 , загальною площею 88,5 м2, житловою 42,7 м2.

Даний факт стверджується копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно№ 25366438 виданого Гусятинським районним комунальним бюро технічної інвентаризації 19.02.2010 року та копією Свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_2 виданого виконавчим комітетом Гадинківської сільської ради Гусятинського району Тернопільської області 19.02.2019 року (а.с.48-49).

Рішенням виконавчого комітету Гадинківської сільської ради Гусятинського району Тернопільської області № 14 від 17.05.2018 року виділено в окремий об`єкт нерухомого майна 53/100 частин житлового будинку, господарських будівель та споруд із будинковолодіння АДРЕСА_1 . На виділений об`єкт нерухомого майна - житловий будинок, господарські будівлі та споруди присвоїно поштову адресу в АДРЕСА_2 (а.с.13).

ОСОБА_2 дійсно користується земельною ділянкою в АДРЕСА_1 , загальною площею 0,58 га, а саме 0,25 га - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, 0,33 га - для ведення особистого селянського господарства.

Із копії технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок, виготовленого Гусятинським районним бюро технічної інвернатиризації станом на 18.02.2000 року, вбачається, що загальна площа 47/100 частки житлового будинку в АДРЕСА_2 , власником яких є ОСОБА_2 становить 88,5 м2, житлова - 42,7 м2 (а.с.47-54).

Ринкова вартість житлвого будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , визначена з застосуванням порівняльного підходу становить без урахування ПДВ станом на 29.11.2018 року становить 64 000,00 грн., що вбачається із оцінки складеної відділом оцінки майна та майнових прав ПП Агенство нерухомості «Альфа» (а.с.19).

Зміст права власності, яке полягає у праві володіння, користування та розпорядження своїм майном визначено у ст. 317 ЦК України.

Стаття 321 ЦК України закріплює конституційний принцип непорушності права власності, передбачений ст. 41 Конституції України. Право власності є недоторканим, власник може бути позбавлений або обмежений у його здійсненні лише відповідно і в порядку, встановлених законом.

Поняття спільної часткової власності викладено в ч. 1 ст. 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Отже, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле.

Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно у цілому.

Згідно норм ст.364 ЦК України кожен зі співвласників має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

У разі недосягнення згоди про спосіб і умови виділу в натурі частки із спільного майна учасник спільної часткової власності вправі звернутися з відповідним позовом до суду.

Згідно з роз`ясненнями, що містяться в постанові Пленуму ВС України від 4.10.1991 №7(далі-постанова Пленуму), при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири (п.6).

Відповідні роз`яснення щодо порядку проведення поділу містяться в постанові Пленуму, зокрема, в п.7 цієї постанови зауважено, що в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.

Оскільки мова йде про виділ відокремлених частин майна, слід керуватися тими ж вимогами, що й у виділі в натурі частки із спільної часткової власності одним із співвласників. Що стосується будинку (квартири), то це можливо, коли кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку (квартири) з ізольованими жилими та підсобними приміщеннями з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири, або якщо наявна технічна можливість переобладнати будинок (квартиру) в ізольовані квартири.

Згідно з вимогами ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

На підтвердження позовних вимог позивачем подано висновок щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна, виготовлений Чортківським обласним комунальним міжрайонним бюро технічної інвентаризації за № 695 від 09.08.2017 року, відповідно до якого за технічним показниками об`єкт нерухомого майна, а саме 53/100 частин житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд, що в АДРЕСА_1 , може бути поділено (а.с.14) та згідно довідки № 696 від 09.08.2018 року, виданої Чортківським обласним комунальним міжрайонним бюро технічної інвентаризації поділ вищевказаного житлового будинку на новостворені об`єкти нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 , проводиться без проведення будівельних робіт, що відповідно до законодавства потребують отримання дозволу на їх проведення (а.с.15).

Із варіанту поділу будинковолодіння по АДРЕСА_1 , співвласниками якого є ОСОБА_1 (53/100 частки) та ОСОБА_2 (47/100 частки), який виконано Чортківським обласним комунальним міжрайонним бюро технічної інвентаризації, запропоновано:

-в житловому будинку гр. ОСОБА_1 належать приміщення: 1/2 ч. коридору І площею - 4,2 м2; підвал ІІ площею - 8,4 м2; підвал ІІІ площею - 6,3 м2; кімната 2-1 площею - 13,4 м2; кімната 2-2 площею 15,7 м2; кухня 2-3 площею - 9,5 м2; веранда ІІ площею - 8,3 м2. Загальна площа - 65,8 м2, житлова - 29,1 м2, а також: 1/2 частки сараю літ. «Б»; 1/2 частки сараю літ. «В»; огорожа - 2; ворота - 3; 1/2 частки криниці - «к»;

-в житловому будинку ОСОБА_2 належать приміщення: 1/2 ч. коридор І площею - 4,2 м2; підвал - 10,7 м2; кімната 1-1 площею - 13,6 м2; кухня 1-2 площею 10,9 м2. Загальна площа 39,4, житлова площа - 13,6 м2. В будинковолодінні ОСОБА_2 належить: 1/2 частки сараю літ. «Б»; 1/2 частки сараю літ. «В»; літня кухня літ. «Г»; огорожа - 1; ворота - 4; 1/2 частки криниці - «к» (а.с.16-18).

Як вбачається із зазначених матеріалів, в запропонованому позивачем варіанті в спільному користуванні сторін залишаються Ѕ ч. коридора як окремий вхід до свого об`єкта нерухомого майна кожним та господарські споруди: Ѕ ч. сараю літ. «Б», Ѕ ч. сараю літ. «В», Ѕ ч. криниця -«к».

Сторона відповідача не погоджується із висновком щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна, виготовлений Чортківським обласним комунальним міжрайонним бюро технічної інвентаризації за № 695 від 09.08.2017 року та варіантом поділу, зазначаючи, що в них відсутня технічна можливість виділення для кожної сторони відокремленої частини будинку та господарських будівель із самостійним виходом, яка відповідає розміру їх часток у приватній власності.

У відповідності до ст.ст.12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Згідно ч.2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Згідно ч.2 ст.89 ЦПК України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Звертаючись до суду з позовом про виділ у натурі частки із майна, позивач повинен довести (обґрунтувати) технічну можливість виділити частку.

В даному випадку ОСОБА_1 не доведено, що існує технічна можливість виділення кожній із сторін відокремленої частини будинку по АДРЕСА_1 , з ізольованими жилими та підсобними приміщеннями з самостійними виходами, яка відповідає розміру їх часток у приватній власності, клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи не надходили, тому позов в цій частині до задоволення не підлягає за недоведеністю.

Оскільки позовні вимоги про визнання права власності на виділене майно та припинення спільної часткової власності взаємопов`язані та випливають із вимоги про виділ в натурі частки із майна, що перебуває у спільній частковій власності, в задоволенні якої відмовлено, позовні вимоги до задоволення не підлягають повністю.

Представник відповідача просить стягнути з позивача в користь відповідача витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 3000 гривень.

На підтвердження понесених витрат на правничу допомогу надано суду договір про надання правової допомоги №7 від 14.03.2019 року, укладений між Адвокатським об`єднанням «Твій адвокат» в особі - адвоката Боднар О.В. та ОСОБА_2 (а.с. 114), Додаток № 1 до договору № 7 від 14.03.2019 року(а.с.115), квитанція №0.0..1 від 19.04.2019 року про оплату за надання правової допомоги за договором № 7 від 14.03.2019 року в сумі 3000 гривень (а.с. 116), Акт виконаних робіт від 25.04.2019 року(а.с.149). ордер серії ТР № 031535 від 14.03.2019 року на надання правової допомоги ОСОБА_2 Боднар О.В. (а.с. 77).

Відповідно до частин 1-3 ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Пунктом 1 ч. 3 цієї статті визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Частиною 2 статті 133 ЦПК України передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача.

За таких обставин, вимога про стягнення витрат на правничу допомогу в розмірі 3000,00 гривень з позивача на користь відповідача підлягає задоволенню, оскільки в задоволенні вимог позивача судом відмовлено.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 4,12, 13, 80, 81,83, 89, 137, 141, 259,

264-265, 268, 354 ЦПК України, ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , жительки АДРЕСА_4 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт серії НОМЕР_5 , РНОКПП НОМЕР_6 жителя АДРЕСА_5 ) про виділ в натурі частки із майна, що перебуває у спільній частковій власності, визнання права власності на виділене майно та припинення спільної часткової власності - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 в користь ОСОБА_2 витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 3000 (три) тисячі гривень.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Тернопільського апеляційного суду через Гусятинський районний суд Тернопільської області, або безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення суду виготовлено 09 жовтня 2019 року.

Суддя: підпис

З оригіналом вірно:

Суддя Гусятинського районного суду Е.М. Митражик