Первомайський міськрайонний суд Харківської області
Справа № 632/757/19
провадження № 2/632/347/19

20 травня 2019 р. м. Первомайський

У Х В А Л А

Харківська область місто Первомайський

Суддя Первомайського міськрайонного суду Харківської області Росоха А.В. розглянувши в порядку прийняття матеріали заяви ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту,-

УСТАНОВИВ:

17.05.2019 року до Первомайського міськрайонного суду Харківської області надійшла заява ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту.

Заява мотивувати тим, що заявниця успадкувала на підставі заповіту транспортний засіб ГАЗ 330232-414, 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належав її чоловікові ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При переоформленні права власності заявниця дізналась про існування арешту, який накладено на автомобіль на підставі постанови слідчого про накладення арешту від 01.09.2010 року за матеріалами кримінальної справи № 57100287 за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1, ст. 286 КК України.

Ухвалою Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 01.03.2010 року підсудного ОСОБА_2 звільнено від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням.

Вивчивши матеріали додані до заяви про звільнення майна з-під арешту суддя дійшов висновку про відмову у відкритті провадження з наступних підстав.

Суддею встановлено, що арешт накладено в рамках проведення досудового розслідування з метою забезпечення цивільного позову у кримінальній справі.

Оцінку правомірності процесуального документа, ухваленого в порядку кримінального судочинства, - не може бути надано в порядку іншого (зокрема, цивільного) судочинства, оскільки КПК року передбачений порядок оскарження рішень, дій та бездіяльності органу досудового розслідування. Отже, після набрання ним чинності власники арештованого майна мають захищати свої права відповідно до норм діючого процесуального кодексу у порядку кримінального судочинства.

Таке право передбачене п.9 розд.XI «Перехідні положення» КПК: питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим кодексом.

Відповідно до п.10 розд.XI «Перехідні положення» КПК року кримінальні справи, які до дня набрання чинності цим кодексом не направлені до суду, розслідуються згідно з положеннями цього кодексу. Ця норма узгоджується з вимогами ч.1 ст.5 КПК 2012 року про те, що процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Згідно зі ст.174 КПК 2012 року власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

У п.1 постанови пленуму ВСС «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 3.06.2016 №5 конкретизовано: якщо право власності особи порушене у кримінальному провадженні, така особа, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому ст.174 КПК року.

З вищевикладеного вбачається, що заява ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Щодо повернення судового збору, який був сплачений та зарахований на реквізити Первомайського міськрайонного суду Харківської області, суд зазначає, що відповідно до п.2 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги. Таким чином, суд позбавлений права самостійно без письмового клопотання заявника повернути сплачений останнім судовий збір відповідно до вищезазначених норм закону. Тому ОСОБА_1 для повернення сплаченого нею судового збору потрібно звернутися до суду з відповідним клопотанням.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту.

Копію ухвали направити заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційної інстанції шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення через Первомайський міськрайонний суд Харківської області або безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Суддя: А. В. Росоха