У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.05.2019 м. Курахове

Мар`їнський районний суд Донецької області у складі

головуючого судді Ліпчанського С.М.,

при секретарі Бахтіяровій Н.В.,

розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Марїнського районного суду Донецької області з позовною заявою про стягнення заборгованості за договором позики.

Ухвалою суду від 28 січня 2019 року по справі було призначено судово-почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Харківському НДІ судових експертиз ім. Засл. проф. Бокаріуса.

01 квітня 2019 року з Харківського НДІ судових експертиз ім. Засл. проф. Бокаріуса на адресу суду надійшло клопотання експерта від 21.03.2019 року про надання додаткових матеріалів для проведення експертизи № 5147 та № 5148, а саме, експерт просить надати наступні матеріали: оригінали двох примірників договору позики від 12.10.2012 року, вільні зразки підпису та почерку ОСОБА_2 в різнохарактерних документах та експериментальні зразки підпису. Також, в клопотанні про надання додаткових матеріалів експерт просить сплатити рахунки вартості робіт по проведенню експертизи.

02 квітня 2019 року ухвалою суду було відновлено провадження по справі для вирішення клопотання експерта про надання додаткових матеріалів по справі, копію клопотання експерта направлено учасникам по справі.

06 травня 2019 року від представника відповідача ОСОБА_4 на адресу суду надійшло клопотання про витребування у позивача ОСОБА_1 оригінали двох примірників договору позики від 12 жовтня 2012 року. Також, представник відповідача просить доручити Голосіївському районному суду м. Києва зібрати вільні зразки підпису та почерку ОСОБА_2 в різнохарактерних документах та експериментальні зразки.

Вирішуючи заявлені клопотання експерта та представника відповідача суд виходить з наступного.

Приписами ч. 3 ст. 107 ЦПК України визначено, що при визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

Як вбачається з положень ч. 1 ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Згідно ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Вимоги до клопотання про витребування доказів наведені в ч. 2 ст. 84 ЦПК України згідно яких у клопотанні повинно бути зазначено 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Вказаних вимог представником відповідача у повному обсязі дотримано не було, зокрема, у клопотанні не зазначено: підстави, з яких випливає, що оригінали двох примірників договору позики від 12 жовтня 2012 року має ОСОБА_1 та не зазначено вжиті відповідачем або його представником заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Крім того, представником відповідача 18 вересня 2019 року вже заявлялось клопотання про витребування доказів за результатами розгляду якого судом було постановлено ухвалу суду від 01.10.2018 року якою було витребувано у ОСОБА_1 оригінал договору позики від 12.10.2012 року, укладеного між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , посвідчений державним нотаріусом Сніжнянської державної нотаріальної контори Таранцовим О. А. та зареєстровано в реєстрі за № 451.

За результатами виконання ухвали від 01.10.2018 року витребуваний оригінал договору позики від 12.10.2012 року суду надано не було у зв`язку з відсутністю вказаного договору у ОСОБА_1

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що клопотання представника відповідача про витребування оригіналів двох примірників договору позики від 12 жовтня 2012 року задоволенню не підлягає.

Вирішуючи питання щодо доручення Голосіївському районному суду м. Києва зібрати вільні зразки підпису та почерку ОСОБА_2 в різнохарактерних документах та експериментальних зразків суд виходить з наступного.

Так, частиною 1 статті 87 ЦПК України визначено, що суд, який розглядає справу або заяву про забезпечення доказів, в разі виникнення потреби в збиранні доказів за межами його територіальної юрисдикції доручає відповідному суду вчинити певні процесуальні дії.

Розгорнуте визначення терміну «вільні зразки почерку (цифрових записів, підпису)» наведено в абз. 2 п. 1.3.глави 1 розділу I Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень згідно яких вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами.

Згідно з роз`ясненнями, наведеними в ППВСУ «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» у порядку судового доручення не повинні збиратися письмові або речові докази, які можуть бути представлені сторонами або за їх клопотанням витребувані судом, який розглядає справу;

Таким чином, враховуючи, що представник ОСОБА_2 клопоче про надання доручення іншому суду зібрати письмові докази (оригінали), які можуть перебувати у самої ОСОБА_2 , зокрема зразки підпису та почерку ОСОБА_2 , виконані нею до 2012 року у довіреностях, розписках, заявах, листах, посвідченнях, квитанціях, щотижневиках, блокнотах, записах як робочого, так і особистого характеру, тобто документах, що цілком можуть перебувати у володінні самої ОСОБА_2 , суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання представника відповідача в даній частині слід відмовити.

Крім того, суд додатково зауважує, що дійсно, у представника відповідача можуть виникнути складнощі у наданні вільних зразків підпису та почерку ОСОБА_2 , що містяться в оригіналах таких документів як: паспортах, заявах про видачу паспорта, договорах, особовій справі, трудовій книжці тощо. Водночас, отримання вказаних документів здійснюється не в порядку надання іншому суду доручення про збирання цих документів, а саме в порядку витребування вказаних документів з дотримання приписів ч. 2 ст.84 ЦПК України, зокрема зазначенні підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа та викладенні вжитих особою, яка подає клопотання, заходів для отримання цих доказів самостійно, доказів вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цих доказів.

З приводу надання доручення Голосіївському районному суду м. Києва зібрати експериментальні зразки підпису та почерку ОСОБА_2 суд зазначає, що на виконання ухвали суду від 01.10.2018 року про відібрання експериментальних зразків підпису Голосіївським районним судом м. Києва було надіслано на адресу суду оригінали експериментальних зразків підпису ОСОБА_2 та вказані оригінали експериментальних зразків підпису ОСОБА_2 наразі знаходяться в матеріалах справи (а.с. 211-216).

Таким чином, враховуючи, що відповідачем було сплачено вартість проведення експертиз № 5147 та № 5148, що підтверджується копіями відповідних квитанцій (оригінали квитанцій суду не надано), приймаючи до уваги, що оригінали двох примірників договору позики від 12.10.2012 року у суду відсутні та сторонами до суду надані не були, вільні зразки підпису та почерку ОСОБА_2 в різнохарактерних документах (оригіналах) представником відповідача, надані не були, а експериментальні зразки підпису ОСОБА_2 вже наявні в матеріалах цивільної справи, суд приходить до висновку, що клопотання експерта підлягає частковому задоволенню.

На підстав вищевикладеного, керуючись ст. 84, 87, 107 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_4 . відмовити.

Клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертиз № 5147 та № 5148 задовольнити частково.

В розпорядження експерта повернути матеріали цивільної справи №237/4569/17 (провадження № 2/237/175/19), в яких містяться:

нотаріально посвідчена копія договору позики від 12.10.2012 року (бланк серія ВТА № 413307), посвідчений державним нотаріусом Сніжнянської державної нотаріальної контори та зареєстрований в реєстрі за № 451 (а.с. 198);

оригінали експериментальних зразків підпису ОСОБА_4 (а.с.211-216)

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Донецького апеляційного суду або через Марїнський районний суд Донецької області протягом 15 днів з дня проголошення.

Суддя С.М. Ліпчанський