Справа № 172/1577/18
Провадження № 2/172/99/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20.02.2019 року Васильківський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Битяка І.Г., за участю секретаря судового засідання Глушко О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в сел. Васильківка, цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном шляхом визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, -
Позивачі звернулися до суду з вищевказаним позовом. В обґрунтування позовних вимог вказують, що їм на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно належить квартира, розташована АДРЕСА_1. У даній квартирі зареєстрована відповідач по справі. Однак фактично ОСОБА_4 не проживає за місцем реєстрації. Реєстрація відповідача у вказаному будинку перешкоджає їм здійснювати своє право власності житловим приміщенням, розпоряджатися ним, оплачувати комунальні послуги. Просять суд визнати ОСОБА_4 такою, що втратила право користування вказаним житловим приміщенням.
Ухвалою судді від 14.01.2019 року провадження у справі відкрито та постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження.
Позивачі надали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримують, згодні на заочний розгляд справи, судові витрати просять стягнути з відповідачки на їх користь.
Відповідач у судове засідання не зявився, про час і місце судового розгляду повідомлений належним чином. Своїм правом надати суду заяву про розгляд справи за його відсутності не скористався та не повідомив суд про причини неявки у засідання. У встановлений ухвалою суду строк відзив на позовну заяву та клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження не подав.
У звязку з викладеним, судом ухвалено рішення про заочний розгляд на підставі наявних у справі доказів.
На підставі ч. 3 ст. 211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України справа слухається у відсутність сторін без фіксування судового процесу технічними засобами.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до такого.
Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на прааві власності належить квартира, що розташована АДРЕСА_2, що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно та технічним паспортом на квартиру.
У даній квартирі зареєстрована ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка є сестрою позивачки ОСОБА_1
Однак, фактично ОСОБА_4 не проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується актом депутата Миколаївської сільської ради Васильківського району Дніпропетровської області від 29.11.2018 року.
На підставі ст. 391 ЦК України власник має права вимагати усунення перешкод його права, хоч вони і не поєднані з позбавленням володіння.
Відповідно до ст. 150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.
Відповідно до положень пунктів 33, 35 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07 лютого 2014 року № 5 позов про усунення порушень права, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов'язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння. Позов про усунення порушень права, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню незалежно від того, на своїй чи на чужій земельній ділянці або іншому об'єкті нерухомості відповідач вчиняє дії (бездіяльність), що порушують право позивача. Задовольняючи позов про захист права власності від порушень, не пов'язаних із позбавленням володіння, суд має право як заборонити відповідачу вчиняти певні дії, так і зобов'язати відповідача усунути наслідки порушення права позивача.
Враховуючи те, що ОСОБА_4 не проживає у спірній квартирі, не надала суду доказів наявності поважних причин, які перешкоджали їй користуватися житловим приміщенням, суд приходить до переконання, що відповідач може бути визнаний таким, що втратив право користування спірним житлом, у звязку з чим, позовні вимоги підлягають задоволенню.
Враховуючи викладене та керуючись ст. 391 ЦК України, ст. 150 ЖК України, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07.02.2014 року № 5, ст.ст. 12, 13, 81, 141, 211, 247, 259, 263, 280-281 ЦПК України, суд, -
1. Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном шляхом визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням задовольнити.
2. Визнати ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право користування квартирою № 2 будинок 27, що розташована по вулиці Центральній в с. Медичне Васильківського району Дніпропетровської області.
3. Стянути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового в сумі 704,80 грн.
4. Стянути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 судові витрати по сплаті судового в сумі 704,80 грн.
5. Стянути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 судові витрати по сплаті судового в сумі 704,80 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя І.Г. Битяк