КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2019 року м. Київ

Справа № 22-ц/824/3881/2019 Головуючий у судді 1-ї інстанції - Яровенко Н.О.

Унікальний №755/19819/15-ц Доповідач - Гаращенко Д.Р.

Київський апеляційний суд. Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ у складі:

головуючого Гаращенка Д.Р.

суддів Невідомої Т.О., Пікуль А.А.

при секретарі Гавриленко М.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою Комунального підприємства «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 20 листопада 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», Комунального підприємства «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» про стягнення матеріальної та моральної шкоди завданої залиттям,

ВСТАНОВИЛА:

У жовтні 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», Комунального підприємства «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» про стягнення матеріальної та моральної шкоди завданої залиттям.

Просив, з урахуванням уточнень, стягнути з КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», КП «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в розмірі 57 923,00 грн., моральну шкоду в розмірі 165 464,40 грн. та судові витрати.

В обґрунтування позову посилався на те, що він є власником квартири АДРЕСА_1 (на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 30 січня 1995 року, виданого Національною академією наук України). 25 липня 2015 року сталося залиття його квартири, в результаті чого 22 вересня 2015 року комісією було складено акт про залиття, відповідно до якого залиття сталося з покрівлі через відсутність ремонтних робіт горловини зливо-приймальної воронки на покрівлі.

Внаслідок залиття квартири позивачу спричинено моральну шкоду, яка виразилася в постійному перебуванні його дитини в хворобливому стані через підвищену вологість в приміщенні.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 20 листопада 2018 року позов було задоволено частково, стягнути з Комунального підприємства «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду завдану внаслідок залиття в розмірі 49 849,00 грн., моральну шкоду в розмірі 30 000,00 грн. та судовий збір в розмірі 891,23 грн. В задоволенні решти позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Комунальне підприємство «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція», 16 січня 2019 року, подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на його незаконність та необґрунтованість, порушення норм процесуального та матеріального права, просило рішення суду скасувати та в задоволенні позову до Комунального підприємства «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» відмовити.

В обґрунтування апеляційних вимог, посилався на те, що саме балансоутримувач в особі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» несе повну матеріальну відповідальність за шкоду, яку заподіяно внаслідок залиття атмосферними опадами.

Залиття квартири АДРЕСА_1 відбулось внаслідок залиття атмосферних опадів (дощу) через пошкодження внутрішнього водовідведення та примикання горловини зливо приймальної воронки, що підтверджується актами від 03 серпня 2015 року та 22 вересня 2015 року.

На підставі укладеного 30 травня 2014 року договору підряду між відповідачем та ТОВ «Білтек Буд» про виконання робіт з капітального ремонту покрівлі в будинку АДРЕСА_1 роботи по влаштуванню або ремонту воронок та труб внутрішнього водостоку не передбачались дефектним актом та відповідно не виконувались.

Залиття квартири відбулося через порушення правил експлуатації покрівлі пошкодження зливоприймальної лійки і труби, яка була засмічена цементним розчином і сміттям, що призвело до накопичення води на покрівлі внаслідок чого вода не відводилась. Даний факт був встановлений 14 грудня 2015 року під час безпосереднього обстеження покрівлі над квартирою АДРЕСА_1 , про що складено відповідний акт.

КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» фактично визнала свою вину при виконанні робіт по частковому ремонту м`якої покрівлі над квартирою АДРЕСА_1 , згідно до акту від 27 листопада 2015 року.

Під час розгляду справи суд першої інстанції вийшов за межі позовних вимог та наданих йому повноважень, оскільки будь-яких клопотань з боку позивача щодо залучення співвідповідача або заміну неналежного відповідача не надходило, з заявами про поновлення строків для залучення або заміну неналежного відповідача позивач до суду не звертався, будь-яких ухвал щодо заміни або залучення співвідповідача не виносилось.

Враховуючи що апелянт не є виною особою у залитті квартири АДРЕСА_1 , то відповідно і право стягнення з нього моральної шкоди також відсутнє.

В судовому засіданні представник позивача проти задоволення апеляційної скарги заперечував та просив рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Представник КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» проти задоволення апеляційної скарги заперечувала, просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

КП «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» у судове засідання не з'явилось, повідомлялось належним чином. Директор апелянта направив до суду клопотання про перенесення розгляду справи у зв'язку з тим, що він мав брати участь у розгляді справи в Північному апеляційному господарському суді.

Обговоривши клопотання апелянта, вислухавши думку представників, колегія суддів вважає, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Апеляційне провадження по справі за апеляційною скаргою КП «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 20 листопада 2018 року було відкрито 14 лютого 2019 року та призначено до судового розгляду на 03 квітня 2019 року на 14.00 год.

Згідно з поштовими повідомленнями від 21 лютого 2019 року КП «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» було повідомлено належним чином про день, час, та місце розгляду справи на 03 квітня 2019 року призначене на 14 год. 00 хв. Однак уповноважений представник апелянта в судове засідання не з`явився.

В подальшому розгляд справи було відкладено на 07 травня 2019 року на 11 год. 00 хв. за клопотанням представника позивача за для ознайомлення з матеріалами справи.

Згідно з поштовими повідомленнями від 09 квітня 2019 року КП «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» було повідомлено належним чином про день, час, та місце розгляду справи на 07 травня 2019 року призначене на 11 год. 00 хв.

Клопотання КП «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» надійшло до апеляційного суду 17 квітня 2019 року з повідомленням колегії суддів про те, що 07 травня 2019 року об 11 год. 00 хв. Північним апеляційним господарським судом призначено до розгляду справу за його позовом, а тому для забезпечення явки уповноваженого представника в дане судове засідання з розгляду даної справи просить його відкласти.

Колегія суддів вважає, що неявка уповноваженого представника апелянта до суду відбулася не з поважних причин, оскільки справа до розгляду у Київському апеляційному суді була призначена до розгляду заздалегідь з належним повідомленням учасників процесу.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка у судове засідання сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про день, час та місце розгляду справи не перешкоджає розгляду справи.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, учасників процесу, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 на праві власності, що підтверджується відповідним свідоцтвом про право власності на житло від 30 січня 1995 року. (т. 1 а.с. 10-11).

29 липня 2015 року ОСОБА_1 звернувся до начальника ЖРЕО-404 із заявою про прийняття мір по ремонту покрівлі в будинку АДРЕСА_1 , оскільки в його квартирі існують багаторазові протікання з покрівлі, вода нанесла збитки ремонту в квартирі, який проводився декілька місяців назад. Одночасно просив сформувати комісію по огляду пошкодженого даху, визначити масштаб ремонтних робіт та збитків, нанесених його квартирі, ліквідувати причину та результат залиття. (т. 1 а.с. 13)

22 вересня 2015 року комісією в складі Головного інженера ОСОБА_2 , майстра т/д ОСОБА_3 , покрівельника ОСОБА_4 було складено акт обстеження квартири АДРЕСА_1 на предмет залиття з покрівлі, згідно звернення мешканців даної квартири до ЖЕД-404. Так при обстеженні покрівлі та технічного поверху комісією було встановлено, що залиття вищезазначеної квартири відбувається під час атмосферних опадів (дощу), примикання горловини зливоприймальної воронки. (т. 1 а.с. 12)

Згідно висновку про вартість відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 після її залиття, складеного ТОВ «Агентство Експертної Оцінки» на замовлення ОСОБА_1 , становить 57 923,00 грн. (т. 1 а.с. 38-64)

Відповідно до розпорядження Дніпровської РДА у м. Києві № 61 від 13 лютого 2015 року «Про організаційно-правові заходи, пов`язані з виконанням рішення Київради від 09 жовтня 2014 року № 270/270 «Про удосконалення структури управління житлово-комунальним господарством міста Києва», з 16 лютого 2015 року на праві господарського відання за КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» об`єкти житлового і нежитлового фонду територіальної громади міста Києва, переданого до сфери управління Дніпровської РДА у м. Києві та елементи зовнішнього благоустрою, зокрема, будинок АДРЕСА_1. (т. 1 а.с. 98-102)

Згідно розпорядження Виконавчого органу КМР (КМДА) № 491 від 25 квітня 2014 року «Про затвердження адресного переліку виконання робіт з підготовки житлового фонду у місті Києві у 2014 році до роботи в зимових умовах», затверджено адресний перелік виконання робіт з підготовки житлового фонду у місті Києві у 2014 році до роботи в зимових умовах, що додається; визначено замовником виконання робіт з підготовки житлового фонду у місті Києві у 2014 році до роботи в зимових умовах відповідно до пункту 1 цього розпорядження КП «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція», зокрема, по АДРЕСА_1 3 в м. Києві слід провести ремонт покрівлі. (т. 1, а.с. 114-129)

30 жовтня 2014 року директор КП «Керуюча дирекція Дніпровського району м. Києва» звернувся до директора КП «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» з листом № 103/46-6021 в якому зазначив, що підрядною організацією проводиться неякісний капітальний ремонт покрівель житлових будинків КП «Керуюча дирекція Дніпровського району м. Києва». (т. 1, а.с. 134)

Листом директора КП «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» № 247-1018 від 17 листопада 2014 року, скерованим на адресу директора КП «Керуюча дирекція Дніпровського району м. Києва» повідомлено, що представниками відділу технічного нагляду КП «Київбудреконструкція» було додатково проведено обстеження об`єктів, зокрема, за адресою: АДРЕСА_1 , де згідно з розпорядженням КМР (КМДА) від 25 квітня 2014 року № 491 «Про затвердження адресного переліку виконання робіт з підготовки житлового фонду міста Києва у 2014 році до роботи в зимових умовах», виконуються роботи з капітального ремонту покрівлі та підтверджено факт неякісного виконання деяких видів робіт і проведено фото та відеофіксацію браку та порушень з боку підрядної організації. Повідомлено, що з представниками підрядної організації терміново було проведено роз`яснювальну роботу щодо повного усунення всіх недоліків та браку у своїй попередній роботі і недопущення подібного в майбутньому та підготовлено відповідного листа. (т. 1, а.с. 136)

Актом від 25 грудня 2014 року, затвердженим начальником ЖРЕО-404, складеним комісією в складі головного інженера ОСОБА_5 , майстра рем/бригади ОСОБА_6 , майстра т/д ОСОБА_7 на предмет виконання робіт по капітальному ремонту покрівлі будинку №3 встановлено, що роботи по капітальному ремонту покрівлі проводилися з порушенням технології, а саме: не знімалося старе, пошкоджене рулонне покриття та не ремонтувалася цементна стяжка цементно-вапняною сумішшю; парапет покрівлі не накривався металом, через що відбувалося залиття квартир НОМЕР_1, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5 дощовими водами; ремонт покрівлі проводився по вологому покритті (після опадів); роботи по улаштуванню примикання до парапету проводились цементним розчином по влаштованому вже покритті. Складено висновок комісії, відповідно до якого комісія вважає, що підрядній організації, яка виконувала роботи по капітальному ремонту покрівлі будинку АДРЕСА_1 терміново необхідно усунути зауваження, які зазначені в цьому акті. (т. 1 а.с. 137)

Згідно листа в.о. директора КП «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» В. Олійник № 247/6-28 від 18 січня 2016 року, скерованого на ім`я голови Дніпровської РДА у м. Києві та ОСОБА_8 , ТОВ «Білтек Буд», згідно з укладеним договором № 376 від 30 травня 2014 року, виступав підрядником виконання робіт з капітального ремонту покрівлі житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Роботи по капітальному ремонту покрівлі вищевказаного житлового будинку були виконані згідно з дефектним актом, роботи по влаштуванню або ремонту воронок та труб внутрішнього водостоку не передбачались дефектним актом та відповідно не виконувались. Згідно з актом комісійного обстеження, наданого підрядною організацією ТОВ «Білтек Буд», в присутності представника Управління житлово-комунального господарства та будівництва Дніпровської РДА у м. Києві, представників КП «Керуюча компанія Дніпровського району», представників ЖЕД-404, представника підрядної організації та мешканки квартири АДРЕСА_1 був проведений огляд покрівлі для виявлення причин затікання квартири АДРЕСА_1. Затікання з покрівлі квартири АДРЕСА_1 відбулося по причині порушення правил експлуатації покрівлі, а саме забиття сміттям лійки та труби водозливу, внаслідок чого на покрівлі накопичилася вода у великий кількості, що і призвело в кінцевому результаті до залиття квартири АДРЕСА_1 . До вказаного листа було долучено акт комісійного обстеження покрівлі над квартирою № АДРЕСА_1 від 14 грудня 2015 року, копії дефектних актів на капітальний ремонт покрівлі житлового фонду за адресою: АДРЕСА_1, затверджений директором КП «Київбудреконструкція», копії актів № 1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2014 року. (т. 1 а.с. 175-186)

Згідно акту від 27 листопада 2015 року, затвердженого начальником ЖЕД-404, складеного комісією в складі: головного інженера ОСОБА_2 , майстра тех. дільниці ОСОБА_3 , майстра по ремонту Орлова Ю.О., покрівельника ОСОБА_4 . працівниками ЖЕД-404 було проведено роботи по частковому ремонту м`якої покрівлі над квартирою НОМЕР_2 по АДРЕСА_1 в об`ємі 100 кв.м. Житловий будинок АДРЕСА_1 1965-1973 років забудови, 9-ти поверховий, покрівля рулонна. Квартира АДРЕСА_1 однокімнатна, розташована на 9 поверсі, загальна площа квартири 32,8 кв.м., житлова площа - 19,0 кв.м. Залиття з покрівлі відбулось після виконання капітальних ремонтних робіт покрівлі, які виконувалися в 2014 році, замовник робіт - КП «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція». (т. 1 а.с. 192)

Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 5643/17-44 від 27 квітня 2018 року, складеним на підставі ухвали суду 15 серпня 2016 року, станом на час дослідження, вартість ремонтних робіт для усунення пошкоджень, завданих залиттям будівельних елементів у приміщеннях квартири АДРЕСА_1 житлового будинку по АДРЕСА_1 , встановити у повному обсязі не вбачається можливим. Поряд з цим, станом на час дослідження, згідно складеного кошторису (додатком № 1 до висновку), орієнтована вартість ремонтних робіт для усунення пошкоджень завданих залиттям будівельних елементів у приміщенні квартири АДРЕСА_1 становить 49 849,00 грн. (з заокругленням до цілих). При проведенні капітального ремонту покрівлі в площі якої розташована водоприймальна воронка, необхідно здійснювати роботи по примиканню покрівельного матеріалу до водоприймальної (зливоприймальної) воронки. Проведення неякісного ремонту покрівлі в частині непроведення примикання покрівельного матеріалу до горловини водоприймальної воронки, при наявності дефектів чи необхідності, яка виникає під час ремонту взаємопов`язаних з нею елементів, не забезпечує герметичність примикання покрівельного килима до водоприймальної воронки, що є причиною виникнення дефекту - протікання рідини (води) через покрівлю, що у свою чергу є причиною замочування (залиття) нижче розташованих будівельних елементів у будинку та може бути причиною замочування (залиття) будівельних елементів нижче розташованих кратер, що у цілому не забезпечує захист будинку від проникнення в нього атмосферних опадів у вигляді дощу і талого снігу. (т. 1 а.с. 230-250)

Задовольняючи позов частково суд першої інстанції виходив з того, що позивачем доведено вину КП «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» у заподіянні позивачу майнової шкоди внаслідок неналежного виконання своїх обов`язків, а також моральну шкоду, яку виходячи з засад розумності та справедливості, визначив у розмірі 30 000,00 грн.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

Згідно зі ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. НОМЕР_3 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.

Порядок забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством визначено Законом України «Про житлово-комунальні послуги».

Постановою Пленуму Верховного суду України №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено судам, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої бути протиправними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина особи.

При тому Судова палата у цивільних справах Верховного Суду України у постанові від 03 грудня 2014 року по справі №6-183цс14, аналізуючи правозастосовну практику за ст.1166 ЦПК України, зазначила, що аналіз наведених норм дає підстави для висновку про те, що законом не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт завдання такої шкоди відповідачем та її розмір.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Судом першої інстанції встановлено, що залиття квартири позивача сталося під час атмосферних опадів (дощу), внаслідок непроведення примикання покрівельного матеріалу до водоприймальної (зливоприймальної) воронки, в результаті неякісно проведеного ремонту покрівлі. Замовником виконання робіт з підготовки будинку АДРЕСА_1 до роботи в зимових умовах є КП «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція».

Отже, відповідач КП «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» несе відповідальність за усі несприятливі наслідки неналежного виконання своїх обов`язків, у тому числі, зобов`язаний відшкодувати позивачу завдану матеріальну шкоду на підставі ч. 1 статті 1166 ЦК України.

Колегія суддів не приймає до уваги посилання відповідача про часткове визнання вини балансоутримувачем в результаті проведених ним повторних ремонтних робіт над квартирою позивача, оскільки забезпечення умов для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил, є одним з його прямих обов`язків.

Доводи апелянта щодо відсутності в укладеному між ним та ТОВ «Білтек Буд» договорі підряду робіт по влаштуванню або ремонту воронок та труб внутрішнього водостоку, колегією суддів до уваги не приймаються. Оскільки згідно висновку експерта від 27 квітня 2018 року №5643/17-44 при проведенні капітального ремонту покрівлі в площі якої розташована водоприймальна воронка, необхідно здійснювати роботи по примиканню покрівельного матеріалу до водоприймальної (зливоприймальної) воронки.

Твердження щодо порушення правил експлуатації покрівлі, пошкодження зливоприймальної лійки і труби, яка була засмічена цементним розчином і сміттям, що призвело до накопичення води на покрівлі внаслідок чого вода не відводилась, спростовуються висновком експерта в частині причин залиття квартири позивача, а тому до уваги не приймаються.

Також колегія суддів вважає необґрунтованими доводи апелянта щодо виходу суд першої інстанції за межі позовних вимог та самостійного залучення КП «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» в якості співвідповідача у справі. Згідно журналу судового засідання від 30 серпня 2018 року (т.2 а.с.81-82) процесуальний статус КП «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» було змінено з третьої особи на співвідповідача саме за клопотанням представника позивача, що відповідно до положень ЦПК України є його безпосереднім правом.

Згідно вимог ст.23 ч.1, 2 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується в грошовій або іншій матеріальній формі за рішенням суду незалежно від відшкодування майнової шкоди.

Розмір відшкодування визначається судом з урахуванням суті позовних вимог, характеру діяння особи, яка заподіяла шкоду, фізичних чи моральних страждань потерпілого, а також інших негативних наслідків.

Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Верховного суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру, внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства, моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв`язку із знищенням чи пошкодженням майна, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

У своєму висновку про стягнення моральної шкоди суд, виходячи із засад розумності, справедливості, правомірно співставив ступінь душевних страждань та розмір пошкодженого майна позивача та обґрунтовано стягнув з відповідача 30 000,00 грн. у відшкодування такої шкоди.

Виходячи з наявних у матеріалах справи та досліджених судом першої інстанції письмових доказів суд апеляційної інстанції вважає, що висновки суду відповідають обставинам справи та нормам матеріального права.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Рішення суду першої інстанції є законним і обґрунтованим. Судом було правильно застосовано норми матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 375, 381, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Дирекція капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» залишити без задоволення.

Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 20 листопада 2018 року залишити без змін.

Постанова в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складений 17 травня 2019 року.

Головуючий Д.Р. Гаращенко

Судді Т.О. Невідома

А.А. Пікуль