ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/378/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" травня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого суддді Комаревцевої Л.В.

з секретарем Гаврилюк О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - ОСОБА_2 про видачу обмежувального припису щодо ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в:

Заявник звернулась до суду із заявою про видачу обмежувального припису, яким просить вжити заходи тимчасового обмеження прав ОСОБА_2 та покласти на нього обов`язки вказані у заяві.

В обґрунтування заяви покликається на те, що 21 січня 2016 року заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва було прийнято рішення про розірвання шлюбу між заявником, ОСОБА_1 та її колишнім чоловіком ОСОБА_3 . Причиною розірвання шлюбу стало регулярне насилля в сім`ї відносно дітей: неповнолітнього ОСОБА_2 та неповнолітнього ОСОБА_4 . Заявник та її колишній чоловік проживають в одному будинку на два окремі входи. Проте після розірвання шлюбу фактичне насилля не припинилося, а особливо загострилося у 2019 році. На підтвердження заявник надає заяви до Дарницького управління поліції ГУНП у м. Києві від 17.01.2019, 14.05.2019,16.05.2019 про насилля в сім`ї, яке має регулярний характер. Крім того колишній чоловік ображає дітей, застосовує до них фізичну силу. Протягом тривалого часу безпідставно ображає заявника, дозволяє собі вживати нецензурну лексику щодо неї, поширює неправдиву інформацію серед громадян та правоохоронних органів, систематично вчиняє психологічне насильство, яке полягає у залякуванні та переслідуванні колишньої дружини та дітей. Поведінка ОСОБА_2 негативно впливає на здоров`я та працездатність заявника, яка в зв`язку з постійними сварками перебуває в стані занепокоєння. З огляду на викладені підстави заявник звернулась до суду з заявою про видачу обмежувального припису, оскільки попередні вжиті заходи виявились неефективними та не захистили її від насильства.

В судовому засіданні заявниця підтримала вимоги викладені в заяві, надала пояснення, аналогічні до викладених у заяві про видачу обмежувального припису та просила таку задовольнити.

ОСОБА_1 в судовому засіданні проти задоволення заяви заперечував з огляду на наступне. Вказав що буль-якого фізичного та психічного насильства в сім`ї не вчиняє та не застосовує до дітей та колишньої дружини. Заяви, які подані ОСОБА_1 до правоохоронних органів носять формальний характер та не підтверджені доказами. Свою дитину виховує належним чином та доглядає. Не заперечує, що сварки виникають в сім`ї, оскільки його колишня дружина налаштовує сина проти батька та веде аморальний спосіб життя. Вказав, що притягувався до адміністративної відповідальності за скоєння насильства в сімї постановою Дарницького районного суду м. Києва. Просить у задоволенні заяви відмовити, оскільки обставини наведені в ній є безпідставними.

Заінтересована особа ОСОБА_2 будучи належним чином повідомленим про час і місце судового розгляду, в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, клопотання про відкладення розгляду справи чи відзиву не подав. З врахуванням зібраних доказів, суд вважає можливим розглянути справу у його відсутності.

Перевіривши матеріали справи, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши письмові докази, суд приходить до переконання про підстав заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07.12.2017№2229-VIII домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. Психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Згідно з положеннями п. 4 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на таких осіб, зокрема, мати (батько) або діти одного з подружжя (колишнього подружжя) та інший з подружжя (колишнього подружжя).

Положеннями ст. 21 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» передбачено, що постраждала особа має право, зокрема, на: дієвий, ефективний та невідкладний захист в усіх випадках домашнього насильства, недопущення повторних випадків домашнього насильства.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 24 та п. 1 ч. 1 ст. 26 Закону №2229-VIII до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належить обмежувальний припис стосовно кривдника із заявою про видачу якого може звернутися постраждала особа.

Положеннями ст. 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» передбачено, що обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків, зокрема: заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб.

Рішення про видачу обмежувального припису або про відмов у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 350-2 ЦПК України, заява про видачу обмежувального припису може бути подана особою, яка постраждала від домашнього насильства, або її представником - у випадках, визначених Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».

Судом встановлено, що заявниця ОСОБА_1 проживає за адресою АДРЕСА_1 будинку розподіленому на дві частини разом зі своїми неповнолітніми дітьми ОСОБА_2 та ОСОБА_4 . В цьому ж будинку проживає її колишній чоловік, ОСОБА_1

Як пояснив ОСОБА_1 подана заява є безпідставною, обставини які викладені не відповідають дійсності.

Суд вважає важливими доводи ОСОБА_3 щодо відсутності доказів фізичного та психологічного насильства до колишньої дружини та дітей, втім не може їх врахувати виходячи з наступного.

Як вбачається із матеріалів справи, зокрема копій заяв та рапорту, заявниця неодноразово отримувала погрози в свою адресу та на адресу дітей від свого колишнього чоловіка.

ОСОБА_1 суду пояснив, що притягувався до адміністативної відповідальності за скоєння насильства в сім`ї. Факт конфліктних відносин з заявником не спростовував.

Беручи до уваги обставини, викладені у змісті поданих заяв до правоохоронних органів та підстави зазначені в поданій заяві, враховуючи що ОСОБА_1 в свої поясненнях вказав про притягнення до адміністративної відповідальності за скоєння насильства в сім`ї, що в тому числі підтверджується постановою Дарницького районного суду м. Києва від 08.04.2019, суд вважає встановленими обставини про факт насильства ОСОБА_3 щодо заявника. В тому числі з поданих заявником заяв до правоохоронних органів вбачається що ОСОБА_1 застосовував домашнє насильство щодо дітей - ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .

Беручи до уваги наведені обставини, суд приходить до висновку про високий рівень вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення щодо постраждалої особи, такі ризики є реальними та підтверджуються матеріалами справи, тому для забезпечення дієвого та ефективного захисту до кривдника необхідно застосувати обмежувальний припис.

З врахуванням практики Європейського Суду з прав людини, суд вважає, що вжиті заявником розумні заходи для її захисту та покарання винного не надали очікуваного результату, а тому обмежувальний припис є належним та допустимим способом захисту прав заявника.

З огляду на наведене, подана заява є такою, що підлягає задоволенню.

Суд погоджується із доводами заявниці, що саме наведені нею у заяві види обмежувальних приписів будуть забезпечувати дієвий та ефективний захист від кривдника.

Керуючись ст.ст. 19, 76-77, 265, 273, 293, 294, 350-5 - 350-6 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - ОСОБА_2 про видачу обмежувального припису щодо ОСОБА_3 - задовольнити.

Видати обмежувальний припис, яким заборонити ОСОБА_3 перебувати в місці спільного проживання за адресою: АДРЕСА_2 та наближатися на відстань ближче 100 метрів до місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 терміном до 6 місяців; заборонити ОСОБА_3 вести листування, телефонні переговори з ОСОБА_1 та неповнолітніми дітьми ОСОБА_5 та ОСОБА_4 або контактувати з ними через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб терміном до 6 місяців;

Допустити рішення суду до негайного виконання. Рішення суду про видачу обмежувального припису підлягає негайному виконанню, а його оскарження не зупиняє його виконання.

Повідомити про прийняте рішення ДАРНИЦЬКЕ УПРАВЛІННЯ ПОЛІЦІЇ ГУНП у м. Києві для взяття особи, стосовно якої видано обмежувальний припис, на профілактичний облік.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в порядку та строки передбачені ст. ст. 354,355 ЦПК України, пп.15.5 п. 15 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Комаревцева Л.В.