Справа №:755/933/19
Провадження №: 2-п/755/87/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" жовтня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Міроненко С.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 03.04.2019 року у справі №755/933/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінмарк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

у с т а н о в и в:

05.09.2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 03.04.2019 року у справі №755/933/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінмарк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, у якій просить суд поновити пропущений з поважних причин строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, скасувати заочне рішення суду та призначити справу до розгляду в судовому засіданні за правилами загального позовного провадження.

Вимоги заяви мотивовано тим, що про існування заочного рішення суду відповідачу стало відомо лише 01.08.2019 року, коли ним було отримано поштовим зв`язком від позивача копію ухвали суду про відкриття провадження у справі, копію позовної заяви із додатками та копію оспорюваного заочного рішення суду. Від суду відповідач копії заочного рішення не отримував, як і не отримував жодного листа від суду у цій справі. Відповідач зазначає, що відсутня його вина у неотриманні документів, позовні вимоги ним не визнаються та він був та є зацікавленим в тому, щоб захищати свої права і інтереси, заперечувати проти доводів позивача, надавати суду необхідні докази на підтвердження своєї позиції у справі. Зазначені обставини свідчать про поважність причин неявки відповідача в судові засідання та неповідомлення їх суду, а також про поважність причин неподання відзиву. Відповідач стверджує, що жодної заборгованості відповідача перед позивачем після реєстрації позивачем за собою права власності на квартиру відповідача 18.08.2017 року не залишилось, оскільки вартість квартири була більшою ніж розмір заборгованості. Відповідне підтверджується звітом про оцінку від 13.08.2019 року зі змісту якого вбачається, що вартість квартири станом на 18.08.2017 року становила 9063590,00 грн., тобто на багато більше ніж розмір заборгованості відповідача за кредитним договором. Заочне рішення ухвалене без участі відповідача, та без можливості надання ним відзиву на позов та відповідних доказів є помилковим і має бути скасоване. Після скасування заочного рішення відповідач просить суд розглядати справу за правилами загального позовного провадження, оскільки предметом позову є грошова сума в понад пів мільйона гривень, що є для відповідача критично великими коштами і тому рішення у справі має дуже важливе значення для відповідача. Крім того, відповідач вбачає необхідність проведення у справі підготовчого засідання для зібрання доказів, необхідних для об`єктивного та повного розгляду справи. Відповідач усвідомлює, що у справі виникає протиставлення звіту про оцінку, підготовленого на замовлення позивача, відповідно до якого квартиру станом на 18.08.2017 року було оцінено в 3570000,00 грн., та звіту про оцінку від 13.08.2019 року №1186, підготовленого на замовлення відповідача, відповідно до якого ту саму квартиру на ту саму дату було оцінено не в 3570000,00 грн., а в 9063590,00 грн., тобто приблизно в 2,5 рази більше. Відповідач вказує, що після отримання 01.08.2019 року посвідченої представником позивача копії заочного рішення, відповідачем 05.08.2019 року було укладено договір про проведення судової оціночно-будівельної експертизи №05/08/19 з відповідним судовим експертом. На даний час така судова експертиза проводиться, висновок за її результатами буде наданий суду, як тільки вона буде завершена.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, до суду надійшла заява представника про відкладення розгляду справи у зв`язку з сімейними обставинами представника, що зумовлюють його перебування за межами м. Києва.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Отже, неявка представника позивача, який належним чином повідомлений про розгляд заяви про перегляд заочного рішення не перешкоджає її розгляду. Крім того, представник посилаючись на наявність обставин, що унеможливлюють його присутність в судовому засіданні, жодних доказів на підтвердження таких обставин суду не надав. Також суд звертає увагу на те, що представник, який подав клопотання про перенесення судового розгляду, є відмінним від представника, який подавав позовну заяву до суду, отже за неможливості одного представника взяти участь в судовому засіданні, з`явитись до суду мав інший представник, враховуючи, що позивач є юридичною особою, тож міг забезпечити участь іншого представника у розгляді заяви відповідача.

За таких обставин, суд прийшов до висновку про відсутність достатніх та обґрунтованих підстав для відкладення розгляду справи у зв`язку з неявкою представника позивача.

Представник заявника до початку проведення судового розгляду звернувся до суду з клопотанням про проведення розгляду справи без участі відповідача та його представника.

Суд, вивчивши матеріали заяви про перегляд заочного рішення та матеріали справи, оцінивши надані суду докази приходить до висновку про те, що заява відповідача підлягає до часткового задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як вбачається з матеріалів справи №755/933/19, ОСОБА_1 фактично направленої йому поштовим зв`язком копії заочного рішення не отримав, конверт із копією рішення повернувся до суду «за закінченням терміну зберігання» і в матеріалах справи відсутні розписки сторони відповідача про отримання заочного рішення суду або про ознайомлення з матеріалами справи.

За таких обставин, ОСОБА_1 слід поновити строк на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду, оскільки відповідачем від суду не отримувалось копії заочного рішення суду.

Судом встановлено, що 11.01.2019 року ТОВ «ФК «Фінмарк» звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою суду від 23.01.2019 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін.

Як вбачається з матеріалів справи, копія ухвали суду про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та доданими до неї документами була направлена судом на єдину відому адресу відповідача, що була зазначена позивачем у своїй позовній заяві, однак судова кореспонденція направлена відповідачу повернулась до суду «за закінченням терміну зберігання». За даними електронного реєстру територіальної громади м. Києва, відповідач вибув з проживання за адресою: АДРЕСА_1 з 13.10.2017 року.

03.04.2019 року судом було ухвалене заочне рішення, копія якого також була направлена на єдину відому адресу відповідача, однак копія заочного рішення повернулась до суду «за закінченням терміну зберігання».

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За таких обставин суд приходить до висновку, що відповідач не був обізнаний про подання відносно нього позовної заяви та триваючий судовий розгляд, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, оскільки ним фактично не отримувалась копія ухвали суду про відкриття провадження у справі з копією позовної заяви та додатками до неї.

Крім того, з матеріалів заяви про перегляд заочного рішення вбачається, що відповідач посилається на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, зокрема, щодо наявності звіту про оцінку квартири, який був виготовлений на замовлення відповідача, за яким ціна квартири є вищою ніж за оцінкою наданою стороною позивача. За таких умов наявна необхідність надати судом оцінку обом звітам для повного та всебічного розгляду справи.

Зі змісту положень ч. 1 ст. 288 ЦПК України вбачається, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом одночасно кількох обставин: відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В даному випадку судом встановлено всю сукупність обставин наявність яких вказує на необхідність скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду.

Стосовно вимог відповідача про призначення розгляду справи за правилами загального позовного провадження, суд приходить висновку, що такі вимоги задоволенню не підлягають, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, чинним процесуальним законодавством України визначено, що малозначними є, зокрема, справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2019 року визначений у розмірі 1921,00 грн.

Таким чином, п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить - 960500,00 грн., а справи з ціною позову менше вказаної суми можуть бути визнані судом малозначними та розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

За змістом ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Згідно ст. 277 ЦПК України 1. Питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. 2. У випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. 3. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. 4. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. 5. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин. 6. Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається. 7. Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Оскільки ціна позову у справі про стягнення заборгованості становить 534376,08 грн., тобто не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, і на такий спір не розповсюджуються положення ч. 4 ст. 274 ЦПК України, ухвалою суду про відкриття провадження у справі спір був визнаний малозначним, а наведені відповідачем посилання не вказують на складність справи.

Крім того, слід зазначити, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, відповідач не позбавлений можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлений можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Загалом суд констатує, що всі посилання викладені відповідачем у своєму запереченні проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження уміщуються в поняття письмових доказів, які безперешкодно можуть бути надані ним суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 19, 76, 176, 274, 277, 284, 287, 288, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Поновити відповідачу ОСОБА_1 пропущений процесуальний строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 03.04.2019 року у справі №755/933/19.

Заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 03.04.2019 року у справі №755/933/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінмарк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - скасувати.

Клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - залишити без задоволення.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, з викликом сторін.

Призначити проведення судового засідання для розгляду справи по суті в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (02105, м. Київ, вул. Івана Сергієнка, 3, каб. 27) на 05 грудня 2019 року о 10 год. 00 хв.

Викликати для участі у засіданні учасників процесу.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду, відповідач має право надіслати відзив, який має відповідати ст. 178 ЦПК України, на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву, має право підготувати відповідь на відзив, яка має відповідати ст.ст. 178, 179 ЦПК України, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, та направити відповідачу у справі і суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив, має право підготувати заперечення, які мають відповідати ст.ст. 178, 180 ЦПК України, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, та направити позивачу у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 16.10.2019 року.

Суддя -