КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2019 року місто Київ.

Справа 361/5085/18

Апеляційне провадження № 22-ц/824/6611/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Желепи О.В.,

суддів Іванченка М.М., Рубан С.М.,

розглянув у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 22 січня 2019 року ( у складі судді Петришин Н.М., інформація про дату складення повного тексту рішення відсутня)

в справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2018 року, з вищевказаним позовом до Броварського міськрайонного суду Київської області звернувся ОСОБА_1 , обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що між ним та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 укладений договір виготовлення меблів на замовлення від 30.08.2017 року №2, згідно якого виконавець зобов`язався виконати роботи по виготовленню та складанню сходин із дерева за адресою: АДРЕСА_1. На виконання умов договору замовник 31.08.2017 р. здійснив виконавцю попередню оплату в сумі 32 000,00 (тридцять дві тисячі) грн., що підтверджується розпискою виконавця. Відповідно до умов договору виконавець зобов`язаний виконати роботи в строк до 18.10.2017 року, проте на дату подання позову робота не виконана.

Листом-претензією від 12.03.2018 року позивач повідомив відповідача про те, що виконання зобов`язання із виконання робіт по виготовленню і збиранню сходин із дерева за договором виготовлення меблів на замовлення від 30.08.2017 р. № 29 втратило для нього інтерес, також повідомив про відмову від подальшого прийняття виконання зазначеного зобов`язання, вимагав від відповідача протягом семи календарних днів здійснити компенсацію збитків в сумі 32 000,00 грн., що понесені у вигляді витрат на оплату по виготовленню і збиранню сходин із дерева. Однак, протягом визначеного терміну відповідач компенсацію збитків не здійснив, чим порушив законні права позивача.

Позивач вважає, що у зв`язку з відмовою від прийняття подальшого виконання зобов`язання, замовник втратив майно, в результаті чого замовнику було завдано збитків у вигляді невиконаних робіт по виготовленню та складанню сходин із дерева. Розмір збитків визначається в сумі оплати за виконані роботи та становить 32 000,00 грн., які позивач просить стягнути з відповідача.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 22 січня 2019 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення збитків відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив його скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Зазначає, що суд неправомірно відмовив у задоволені позову,мотивуючи оскаржуване рішення недоведеністю позовних вимог, хоча позивач надав докази існування спірних правовідносин, докази здійснення витрат на виконання договору та докази прострочення виконання зобов`язання відповідачем.

Не погоджується з висновками суду, що обидві сторони погодили продовження строків виконання робіт; що позивач відмовився від виконання договору на підставі умов договору та має право на повернення передплати за вирахуванням суми витрат відповідача, що понесені в зв`язку з виконанням договору;що передплата позивача за договором направляється в рахунок оплати витрат відповідача, що виникли в зв`язку з частковим виконанням договору, не ґрунтується на доказах та суперечить нормам чинного законодавства;що позивачем не доведено належними та допустимими доказами, що сума збитків становить 31 000, 00 грн., не ґрунтується на доказах та є помилковими.

Вказує на те, що при ухвалені оскаржуваного рішення судом не надано належної оцінки доказам та порушено правові норми ЦПК України.

Ухвалою від 15 квітня 2019 року Київським апеляційним судом відкрито апеляційне провадження в даній справі та надано учасникам справи 5-ти денний строк з моменту отримання ухвали для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

Учасники справи не скористались свої правом на подачу відзиву на апеляційну скаргу. Ухвалу про відкриття провадження усім учасникам справи було надіслано 15 квітня 2019 року, як того передбачає ст. 361 ЦПК України. (а.с. 110).

Згідно з ч.3 ст.360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Згідно із ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на рішення у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Ціна позову в даній справі менше ста прожиткових мінімумів, а тому справа розглянута судом в порядку письмового провадження.

Розглянувши справу в межах доводів скарги, перевіривши наявні в справі докази, колегія суддів дійшла висновку, що скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 30 серпня 2017 року між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 (виконавець) та ОСОБА_1 (замовник) укладений договір виготовлення меблів на замовлення у №29, згідно якого виконавець зобов`язався виконати роботи по виготовленню та складанню сходин із дерева за адресою: АДРЕСА_1.

Згідно п. 2.1. договору сума договору складає 42 000,00 (сорок дві тисячі) грн.

У п. 2.2.1. договору передбачено, що оплата здійснюється шляхом внесення готівкових грошових коштів виконавцю у наступному порядку: замовник передає передоплату в розмірі 33 600,00 (тридцять три тисячі шістсот) грн. протягом одного дня з моменту укладання договору. П. 2.2.2. Залишкову суму за цим договором в розмірі 8 400,00 грн. замовник передає після монтажу меблів.

На виконання умов договору замовник 31.08.2017 р. здійснив виконавцю попередню оплату в сумі 32 000,00 (тридцять дві тисячі) грн., що підтверджується розпискою виконавця, а також підтверджується поясненнями сторін у судовому засіданні.

Згідно п. 4.1. договору строк виконання робіт складає 35 (тридцять п`ять) робочих днів з моменту вступу договору в силу.

За розрахунками позивача роботи за договором мають бути виконані до 18 жовтня 2017 року.

Крім того, у договорі після реквізитів сторін та їх підписів, рукописом зазначено, що в розділі 1 «Предмет договору» під виготовленням меблів мається на увазі виготовлення сходів із дерева.

Частиною 1 статті 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно із ч. 1 ст. 839 ЦК підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором.

За змістом ст. 849 ЦК України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Відповідно до ст. 852 ЦК України якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

В ході розгляду справи в суді першої інстанції був допитай свідок ОСОБА_1 , який пояснив, що у серпні 2017 року між ним та ФОП ОСОБА_3 укладений договір, за яким останній повинен був здійснити роботи по установці дерев`яних сходів приблизно в двомісячний строк. Виконавець приїжджав декілька разів, здійснював заміри, привозив якісь матеріли, відвозив. Крім того, пояснив що в кінці 2017 року відповідач обшив залізобетонні сходи «фанерою», на думку свідка, не дуже якісно. У подальшому відповідач привозив якісь дошки, потім забирав і знову привіз. На даний час дійсно у будинку є пофарбовані дошки у вигляді сходин, які не приклеєні. Свідок запрошував спеціалістів, які йому пояснили, що потрібно все переробляти. Також вказав, що відповідачу надав копію договору, а не оригінал із розпискою, які знаходяться у свідка. На даний час сходи відповідачем не зроблені

Ухвалюючи рішення про відмову в задоволенні позову, суд першої інстанції, виходив з того, що позивачем недоведено належними та допустими доказами того, що відповідачем завдано йому збитків у розмірі 32000, 00 грн.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

Відповідно до ч.3 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів» (в редакції на 10.06.2017 року), у разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати:

1) безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк;

2) відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги);

3) безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої ж якості чи повторного виконання роботи;

4) відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи;

5) реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладення відповідного договору.

Зазначені вимоги підлягають задоволенню у разі виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) або під час її виконання (надання), а в разі неможливості виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) - протягом гарантійного чи іншого строку, встановленого договором, чи протягом двох років з дня прийняття виконаної роботи (наданої послуги) у разі відсутності гарантійного чи іншого строку, встановленого законодавством або договором.

У розумінні п.15 ст.1 Закону України «Про захист прав споживачів» (в редакції на 10.06.2017 року) недоліком є будь-яка невідповідність продукції вимогам нормативно-правових актів і нормативних документів, умовам договорів або вимогам, що пред`являються до неї, а також інформації про продукцію, наданій виробником (виконавцем, продавцем).

Відповідно до п. 12 ст.1 вищевказаного Закону істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак:

а) він взагалі не може бути усунутий;

б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів;

в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором.

Згідно з ч.4 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів» (в редакції на 10.06.2017 року) за наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Якщо істотні недоліки було виявлено в роботі (послузі), виконаній з матеріалу споживача, споживач має право вимагати на свій вибір або виконання її з такого ж матеріалу виконавця, або розірвання договору і відшкодування збитків.

Зазначені вимоги можуть бути пред`явлені споживачем протягом строків, передбачених нормативно-правовими актами та нормативними документами, умовами договору, а в разі відсутності таких строків - протягом десяти років.

Відповідно до положень частин 1, 3 ст.853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника.

Законом України «Про захист прав споживачів», так і нормами Цивільного кодексу, що регулюють спірні правовідносини, передбачено право споживача (замовника) вимагати розірвання договору за наявності у роботі (послузі) істотних недоліків.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем, не надано належних та допустимих доказів на підтвердження істотності відступів від умов договору про виготовлення меблів на замовленнячи неможливості їх усунення підрядником суду у встановленому ст.ст. 10, 60 ЦПК України порядку не надано.

Крім того, як було встановлено судом першої інстанції ,між сторонами укладений договір підряду, за яким відповідач зобов`язався виготовити та змонтувати дерев`яні сходи у будинку позивача у строк, передбачений договором. Із пояснень відповідача та показів свідка ОСОБА_4 встановлено, що відповідачем роботи на виконання умов договору, розпочаті пізніше, ніж кінцевий строк виготовлення сходів. Однак такі обставини свідчать, що обидві сторони погодили продовження строків виконання робіт. Так, після закінчення строку виконання робіт, обумовленого договором, такий договір між сторонами не розірваний та замовник від договору не відмовився.

На виконання умов договору відповідач виконав дії щодо виготовлення каркасу ( залізобетонні сходи оббиті фанерою), виготовив сходини та пофарбував їх. Наведене підтверджується поясненнями позивача та відповідача.

Позивач посилаючись на те, що вище перелічені роботи виконані відповідачем неякісно, жодних доказів для підтвердження цього не навів.

Листом від 12 березня 2018 року ОСОБА_1 повідомив відповідача про те, що у зв`язку з порушенням строків виконання робіт, він відмовляється від подальшого прийняття виконання зобов`язання.

Відповідно до п. 2.3 Договору у випадку відмови замовника від виконання договору після внесення суми передплати, виконавець повертає замовнику суму платежу за вирахуванням суми витрат, понесених у зв`язку з виконанням дій на виконання умов договору, якщо ж сума передплати не покриває витрат понесених у зв`язку із виконанням умов договору, замовник відшкодовує різницю.

Отже, позивач після надання передоплати відмовився від виконання умов договору, при цьому відповідачем уже були розпочаті роботи по виготовленню та встановленню дерев`яних сходин. Як встановлено у судовому засіданні суду першої інстанції, позивач не відшкодував понесені відповідачем витрати. Виходячи з умов договору, замовник може отримати суму передоплати, але за вирахуванням суми витрат, понесених у зв`язку з виконанням дій на виконання умов договору.

За таких обставин доводи скарги про те що, судом не надано належної оцінки доказам та порушено правові норми ЦПК України, та те що позовні вимоги повинні були бути задоволені не знайшли свого підтвердження.

Апеляційна скарга позивача не містить жодних розрахунків з яких можна було б встановити, що ті роботи, які були виконані позивачем та поставлені матеріали коштують менше ніж внесена позивачем сума авансу.

Суду не були надані будь-які висновки спеціалістів з яких можна було б встановити, що робота відповідачем була виконана неякісно , або має будь-які істотні недоліки, що відповідно до вимог закону надає право споживачу повністю відмовитись від договору, та вимагати повернення всіх сплачених ним коштів. В іншому випадку, Законом передбачені інші способи захисту, якими позивач має право скористатись в подальшому.

Інші доводи апеляційної скарги висновки суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, та приймаючи до уваги доводи апеляційної скарги суд дійшов висновку, що суд першої інстанції вірно встановив обставини справи, оцінив надані докази, не допустив порушення норм матеріального та процесуального права, тому колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду .

Судовий збір за подачу апеляційної скарги та інші судові витрати позивача не відшкодовуються, так як його апеляційна скарга залишається без задоволення. Інші учасники справи не заявили до відшкодування судові витрати за час апеляційного провадження.

В зв`язку з тим, що ціна позову в даній справі не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, справа згідно п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України є малозначною і в силу вимог п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України ухвалене по ній апеляційним судом судове рішення не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п.п. а) г) п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 22 січня 2019 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, встановлених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 20 травня 2019 року.

Головуючий Желепа О.В.

Судді: Рубан С.М.

Іванченко М.М.