Справа №705/936/19
2/705/1319/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 лютого 2019 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Годік Л.С. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, усунення перешкод у користуванні будинком,-

В С Т А Н О В И В:

В лютому 2019 року ОСОБА_1 звернулась до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, усунення перешкод у користуванні будинком. Позивачка в позові просить суд виділити в натурі на праві власності 1/2 частину житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, розташованих за адресою: вул.Київська,58 в м.Умань Черкаської області; зобовязати ОСОБА_2 не чинити перешкод у користуванні належною їй частиною будинку № 58 по вул. Київська в м.Умань Черкаської області.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, не визнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суддя, розглянувши позовну заяву вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, так як вона не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, оскільки у позовній заяві позивачем не надано попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач понесла і які очікує понести у звязку із розглядом справи.

Крім того, в позовній заяві, щодо вимог про виділ в натурі на праві власності 1/2 частини житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд не чітко викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги.

Що стосується позовних вимог, не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини (позивачем ставиться питання про усунення перешкод у користуванні часткою у спільному майні і при цьому, також ставиться питання про виділ в натурі частки зі спільного майна, однак до позовної заяви не додані докази на підтвердження того, що відповідач чинить перешкоди у користуванні майном і в тексті позову немає посилань на відповідні обставини з врахуванням позовних вимог). Не зрозумілим є формулювання позивача в прохальній частині позову: «…виділити в натурі на праві власності 1/2 частину житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд…» (при цьому, відсутні посилання на те, що у даному будинку (квартирі) є інші власники, також відсутні варіанти (пообєктно) виділення відповідного майна, які саме надвірні споруди, тощо). Також, у позові відсутні послання та докази на підтвердження розміру часток, та міститься суперечлива інформація з приводу того, яка частка належить позивачу та відповідачу, тощо.

Відповідно до ст.ст. 364, 367 ЦК України кожен із співвласників має право на виділ його частки майна, що є у спільній частковій власності, в натурі або його поділ з дотриманням вимог ст. 183 ЦК України. За відсутності згоди співвласників про поділ спільного майна це питання вирішується судом.

Відповідно до п.п. 6, 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності на житловий будинок» при вирішенні прав про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати наувазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремленучастинубудинку зсамостійним виходом (квартиру).

Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Для поділу будинку (будинковолодіння) в позові повинна бути обґрунтована технічна можливість виділити частку.

В спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.

Частиною 3 ст. 364 ЦК України визначено, що у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Отже наслідки поділу та виділу спільного майна, а саме припинення права спільної власності, є однаковими.

Таким чином, з зазначеного випливає те, що виділ майна є позовною вимогою майнового характеру.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування-вартістю майна. Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду. При цьому, позивачем ненадано документів, які б підтверджували дійсну вартість спірного майна на момент звернення до суду з позовом та в загалі не визначено позивачем ціни позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, однак позивачем до позовної заяви не додано документу про сплату судового збору.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності суб'єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна, висновок про вартість майна є його невід'ємною частиною.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175, і 177цьогоКодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи викладене, суддя вважає, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом пяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175,177,185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, усунення перешкод у користуванні будинком, залишити без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду позовної заяви і вирішенню справи по суті.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.С. Годік