Провадження № 2/229/1325/2019
УХВАЛА

16 жовтня 2019 року м. Дружківка

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Панова Т.Л., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості по заробітній платі при звільненні,

В С Т А Н О В И В:

позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить стягнути з відповідача на його користь: суму заборгованості по заробітній платі в розмірі 42413,16 грн., середній заробіток за період затримки з 18.07.2017 року по день фактичного розрахунку за кожний робочий день виходячи із розміру середньоденної заробітної плати 3340,17 грн. та моральну шкоду в сумі 200000,00 грн.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до висновків, які викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року по справі № 910/4518/16, за змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Отже, зі змісту позовних вимог вбачається, що позивач просить суд стягнути із відповідача середній заробіток за час затримки розрахунку.

До структури заробітної плати, визначеної у статті 2 Закону України «Про оплату праці» входять: основна заробітна плата, додаткова заробітна плата та інші заохочувальні та компенсаційні виплати.

Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати та за змістом ч. 1 ст. 117 КЗпП України є видом відповідальності роботодавця за порушення строків виплати належних звільненому працівникові сум.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні в розмірі відповідно до пп.1 п.1 ч.2ст. 4 Закону України «Про судовий збір» в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У звязку з наведеним позивачу необхідно визначити ціну позову та відповідно до неї сплатити судовий збір за вимоги майнового характеру в частині стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Поряд з цим, щодо вимоги позивача про стягнення моральної шкоди в сумі 200000,00 грн., слід звернути увагу на наступне.

Відповідно до висновків, які викладені у постанові Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 листопада 2018 року по справі № 761/11472/15-ц, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, у разі, якщо позивач її визначив у грошовому вимірі.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем становить - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає в даному випадку 2000 (дві тисячі) грн. 00 коп.

Судовий збір за подання позовної заяви до Дружківського міського суду Донецької області підлягає сплаті за наступними реквізитами: Отримувач коштів Дружківське УК/м.Дружкiвка/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37937273; Банк отримувача Казначейство України(ел.адм.податків); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA6005040; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дружківський міський суд Донецької області (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до вимог ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, то суддя вважає, що її необхідно залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 185, 260, 261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості по заробітній платі при звільненні залишити без руху.

Позивачеві надати строк для усунення недоліків, який складає п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Позивачеві ОСОБА_1 усунути недоліки, які зазначені в мотивувальній частині ухвали.

У випадку невиконання вимог даної ухвали, позовна заява вважається неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.Л. Панова