Справа № 755/7622/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

"21" травня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Арапіна Н.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення, встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в:

позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Київської міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення, встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Згідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175,177 ЦПК України.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до винесення рішення по справі, оскільки вона є пенсіонером та перебуває у скрутному матеріальному становищі.

21 травня 2019 року ухвалою суду у задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовлено.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру та одну позовну вимогу майнового характеру.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою, то, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за позовні вимоги немайнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.).

Тому позовачу необхідно сплатити судовий збір за дві позовні вимоги немайнового характеру у розмірі по 768,40 грн. за кожну.

Крім того, позивачем заявлено позовну вимогу майнового характеру, а саме про визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Однак зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем не зазначено, чим підтверджується ціна позову у розмірі 900 000,00 грн.

Тому позивачу необхідно уточнити вартість майна, право на яке необхідно визнати за позивачем.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9 605,00 грн.).

Тому позивачу необхідно з урахуванням ціни позову сплатити судовий збір відповідно до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

У відповідності до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, ст. 258 - 260, 353, 354 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення, встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати 10-ти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Є. Арапіна