Справа № 755/4102/19
"29" травня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Марфіної Н.В. розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, цивільну справу за позовом Управління поліції охорони в Київській області до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги охорони, -
12.03.2019 року позивач звернувся до суду із позовом до відповідача в якому просить суд стягнути з відповідача на свою користь суму боргу у розмірі 1734,00 грн. за послуги та 867,00 грн. штрафу, а також покласти на відповідача понесені позивачем судові витрати.
Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що 19 вересня 2018 року між Управлінням поліції охорони в Київській області та ОСОБА_1 укладено Договір №4336/18 про спостереження за системами тривожної сигналізації, встановлених у житлових приміщеннях, із реагуванням нараду поліції охорони. Згідно п. 1.1 Договору, Замовник передає, а виконавець приймає під спостереження об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 , та у разі надходження на ПЦС сигналу про спрацювання сигналізації забезпечує реагування НПО. Відповідно до п. 2.1 Договору, сторони погодили договірну ціну протоколом від 19.09.2018 року у розмірі 400,00 грн. на місяць. Однак, відповідач, в порушення умов договору, не виконує покладені на нього зобов`язання у зв`язку з чим утворилась заборгованість за надані послуги за період з жовтня 2018 року по лютий 2019 року в розмірі 1734,00 грн., крім того у зв`язку з порушенням замовником зобов`язань, визначених умовами договору, позивач має право вимагати неустойку (штраф), передбаченої п. 8.2 Договору у розмірі 50 % від суми несвоєчасного виконаного зобов`язання, яка складає 867,00 грн., яку позивач просить стягнути на свою користь з відповідача.
Ухвалою суду від 18.03.2019 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання.
Як вбачається з матеріалів справи, ухвала суду про відкриття провадження у справі разом із доданими до неї документами, адресована позивача, повернулась до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання, в той же час, як вбачається з матеріалів справи, відповідач ознайомився з матеріалами справи, про що свідчить відповідна розписка, однак скористатись процесуальним правом подати відзив на позовну заяву не скористався.
Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З матеріалів справи вбачається, що позивачем не надано до суду заперечень щодо розгляду справи в заочному порядку та ухвалення у справі заочного рішення.
За наведених обставин, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення.
Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Статтею 628 Цивільного кодексу України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
За вимог ст. 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.
Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Відповідно до ч.1 ст.901 Цивільного кодексу України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором..
Як вбачається з матеріалів справи, 19 вересня 2018 року між Управлінням поліції охорони в Київській області та ОСОБА_1 укладено Договір №4336/18 про спостереження за системами тривожної сигналізації, встановлених у житлових приміщеннях, із реагуванням нараду поліції охорони (а. с. 7-9).
Відповідно до п. 1.1. Договору, замовник передає, а виконавець приймає під спостереження об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 , та у разі надходження на ПЦС сигналу про спрацювання сигналізації забезпечує реагування НПО.
Згідно ч. 1 ст. 903 ЦК України, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.
Як вбачається з Наказу Управління поліції охорони в Київській області Національної поліції України №5564 про прийняття під спостереження системи тривожної сигналізації будинку ОСОБА_1 від 26 вересня 2018 року, з 18.09.2018 до 20.09.2018 року проведено тренування засобів тривожної сигналізації та з 21.09.2018 року наказано здійснювати спостереження за засобами тривожної сигналізації за адресою: АДРЕСА_1.
Відповідно до п. 2.1 Договору, ціна послуг охорони по Договору узгоджується сторонами на підставі Протоколу узгодження договірної ціни (додаток №1), який є його невід`ємною частиною.
Згідно п. 2.3 Договору, оплата за охоронні послуги не залежить від фактичного часу спостереження і здійснюється Замовником самостійно на умовах попередньої оплати, щомісячно до 05 числа кожного поточного місяця шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок Виконавця. Датою оплати вважається дата зарахування коштів Замовника на банківський рахунок Виконавця .
Відповідно до Протоколу узгодження договірної ціни за здійснення заходів охорони, (Додаток №1 до Договору №4336/18 від 19.09.2018 року), сторонами досягнута домовленість про договірну ціну за здійснення заходів охорони, яка становить 400,00 грн. на місяць.
Згідно ст. 905, ЦК України, строк договору про надання послуг встановлюється за домовленістю сторін, якщо інше не встановлено законом або іншими нормативно-правовими актами.
Договір про надання послуг може бути розірваний, у тому числі шляхом односторонньої відмови від договору, в порядку та на підставах, встановлених цим Кодексом, іншим законом або за домовленістю сторін. (ч. 1 ст. 907 ЦК України)
Згідно п. 10 Договору, даний Договір набирає чинності з моменту підписання і діє до 31.12.2018 року. Якщо жодна із сторін не менше ніж за 10-ть календарних днів до закінчення строку чинності договору письмово не заявить про його припинення, дія договору пролонгується на кожний календарний рік, на тих же умовах. Кількість разів пролонгації Договору не обмежується.
Відповідно до п. 6.3.1. Договору, виконавець має право в односторонньому порядку, без узгодження з Замовником, тимчасово не приймати Об`єкт під спостереження, якщо замовник має заборгованість по оплаті за Договором.
Відповідно до п. 2.5 Договору, у випадку ненадходження від Замовника оплати за цим Договором в строк, визначений у п. 2.3 цього Договору. Виконавець має право в односторонньому порядку тимчасово не приймати під спостереження і системи тривожної сигналізації, без узгодження з Замовником, і не відновлювати надання послуг до оплати заборгованості та пені по ній. У випадку непогашення заборгованості Виконавець має право розірвати договір в односторонньому порядку.
18 лютого 2019 року, Управління поліції охорони в Київській області Національної поліції України видано наказ №845 про припинення спостереження сигналізації термінового виклику наряду поліції охорони будинку ОСОБА_1 , на підставі п. 2, 2.5 Договору №4336/18 від 19.09.2018 року про спостереження за системами тривожної сигналізації, встановлених у житлових приміщеннях, із реагуванням наряду поліції охорони, з 01.02.2019 року припинено спостереження будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору, актів цивільного законодавства.
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. (ч.1 ст. 612 Цивільного кодексу України.
Приписами ст. 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Згідно зі ст.ст. 610, 611 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), а у разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
За таких обставин, Управління поліції охорони в Київській області правомірно звернулось з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги охорони, оскільки позивач виконав умови Договору №4336/18 про спостереження за системами тривожної сигналізації, встановлених у житлових приміщеннях, із реагуванням нараду поліції охорони, прийнявши під спостереження об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 , в той же час, відповідач в порушення умов Договору своєчасно не здійснив оплату за надані послуги, що підтверджується актом звірки взаємних розрахунків, відповідно до якого ОСОБА_1 має заборгованість по Договору №4336/18 про спостереження за системами тривожної сигналізації, встановлених у житлових приміщеннях, із реагуванням нараду поліції охорони у розмірі 1734,00 грн., надані позивачем розрахунки не оспорюються відповідачем, який не скористався процесуальним правом подати відзив на позовну заяву, та доказів, які мали спростувати викладені у позові розрахунки та факт неналежного виконання договірних зобов`язань відповідачем.
01 лютого 2019 року Управління поліції охорони в Київській області направила на адресу відповідача претензію вих. №273/43/30/03-2019 щодо погашення заборгованості на суму 1734,00 грн. яка залишилась без належного реагування. (а. с. 20)
Згідно з вимогами ст.ст. 525, 526, 530, 629, 712 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до договору; замовник зобов`язується прийняти та оплатити надані послуги; одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається.
Укладений між сторонами договір за своєю юридичною природою є договором про ндання послуг.
За змістом частини першої статті 901, частини першої статті 903 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.
Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
З огляду на викладене слід дійти висновку про те, що правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов`язанням, в якому, серед інших прав і обов`язків сторін, на боржників покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора (частина перша статті 509 ЦК України) - вимагати сплату грошей за надані послуги.
Відповідно до п. 8.2 Договору, у випадку несвоєчасної (неповної) оплати послуг за Договором, Замовник сплачує Виконавцю пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ (що діяла на період за який нараховується пеня), від суми простроченої плати за кожен день прострочення платежів.
У разі порушення Замовником зобов`язань, визначених умовами цього Договору, він сплачує Виконавцю (крім пені) погоджену Сторонами неустойку (штраф) у розмірі 10% від суми невиконаного своєчасно зобов`язання. Якщо порушення, про яке йде мова в цьому пункту, будуть систематичними (два і більше разів), Замовник сплачує Виконавцю штраф у розмірі 50 % від суми несвоєчасного виконаного зобов`язання.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
Одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. (ч.2 ст.615 Цивільного кодексу України)
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов Управління поліції охорони в Київській області до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги охорони є обгрунтованим, та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України суд присуджує стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління поліції охорони в Київській області понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1921 грн. 00 коп. які сплачено позивачем за подання позову до суду.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 258, 259, 261, 526, 549, 612, 615, 625, 901, 903 Цивільного кодексу України, ст. ст. 2, 4, 12, 76-81, 89, 263-265, 274, ч. 2 ст. 247, ч. 1 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України, суд -
Позовну заяву Управління поліції охорони в Київській області до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги охорони - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління поліції охорони в Київській області заборгованість за по Договору №4336/18 про спостереження за системами тривожної сигналізації, встановлених у житлових приміщеннях, із реагуванням нараду поліції охорони у розмірі 1734,00 грн., та 867,00 грн. штрафу за неналежне виконання зобов`язань, а всього 2599 (дві тисячі п`ятсот дев`яносто дев`ять) гривень 00 копійок.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст рішення складено 29.05.2019 року.
Учасники справи:
Відповідач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ).
Суддя -