ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3264/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" січня 2019 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Т.О., перевіривши виконання вимог статей 27 - 28, 30, 175 - 177 ЦПК України при поданні позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2018 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2 , відповідач) про визнання квартири АДРЕСА_1 особистою приватною власністю.

До відкриття провадження у справі представник відповідача ОСОБА_3 подав до суду клопотання про відмову у відкритті провадження у даній справі. На обґрунтування клопотання вказав, що в провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна. Представник відповідача посилається на те, що квартира, яка є предметом спору у даній справі, є також предметом зустрічної позовної заяви, що на його думку є підставою для відмови у відкритті провадження у справі.

На підтвердження доводів клопотання представник відповідача надав ухвали Оболонського районного суду м. Києва зі змісту яких вбачається, що дійсно цим судом розглядається справа про поділ майна сторін, при цьому ОСОБА_2 заявлено вимогу про поділ в рівних частках квартири АДРЕСА_1 , щодо якої подано і даний позов.

Правовою підставою заявленого представником відповідача клопотання є п. 3 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, згідно з яким суд відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо в провадженні цього чи іншого суду є справа зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

За змістом цивільного процесуального закону під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, а підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

З огляду на вищенаведене суд дійшов висновку, що предметом даного позову є визнання майна, набутого у шлюбі, особистою приватною власністю одного з подружжя, а предметом позовів, що розглядаються Оболонським районним судом м. Києва, - поділ майна подружжя.

Ні клопотання, ні інші матеріали справи, не містять даних, які б свідчили про те, що в провадженні будь-якого суду знаходиться цивільна справа з вимогою про визнання квартири АДРЕСА_1 особистою приватною власністю одного з подружжя.

За таких обставин суд вважає клопотання представника відповідача необґрунтованим і відмовляє у його задоволенні.

Отже зважаючи на те, що даний позов подано з додержанням вимог ст. 175-177 ЦПК України, з дотримання правил предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду, і підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення, відмови у відкритті провадження відсутні, суд з урахуванням вимог ст. 19, 187 ЦПК України дійшов висновку про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Зважаючи на категорію і складність справи, характер спірних правовідносин, обсяг та характер доказів у справі, суд дійшов висновку про розгляд цієї справи в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання, що необхідно для повного і всебічного встановлення обставин справи.

Керуючись статтями 187-192, 84, 149-153, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про відмову у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю.

Відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю.

Призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання на 30 травня 2019 року об 11-00 год. в приміщенні Дарницького районного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5-А, зал. 127.

Невідкладно надіслати копію даної ухвали сторонам у справі та копію позовної заяви та доданих до неї матеріалів - відповідачу.

Роз`яснити відповідачу, що він має право подати відзив на позов (ст. 178 ЦПК) разом з доказами, що підтверджують заперечення проти позову, у двадцятиденний строк з дня одержання копії цієї ухвали. До відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

В разі ненадання відзиву у встановлений строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз`яснити позивачу, що він має право у десятиденний строк з дня одержання відзиву подати відповідь на відзив із зазначенням своїх пояснень, міркувань і аргументів щодо наведених відповідачем і відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення (ст. 179 ЦПК).

У разі подачі позивачем відповіді на відзив відповідач має право у десятиденний строк з дня одержання відповіді на відзив подати заперечення із зазначенням своїх пояснень, міркувань і аргументів щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення (ст. 180 ЦПК).

Роз`яснити сторонам права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі (ст. 43 ЦПК України), зокрема сторони мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ст. 49 ЦПК України: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://dr.ki.court.gov.ua.

Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду виключно у випадку відкриття провадження у справі з недотриманням правил підсудності, а також в частині відмови у забезпеченні позову.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: