печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2019 року Печерський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді - Остапчук Т.В. при секретарі - Сліпець К.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника Державної казначейської служби України Пальчика В.О. про заміну способу виконання постанови апеляційного суду міста Києва від 04.07.2018 року по справі №757/70276/17-ц, -

В С Т А Н О В И В:

У вересня 2018 року представник Державної казначейської служби України Пальчик В.О. звернувся до Печерського районного суду м. Києва із заявою про зміну способу виконання Постанови Апеляційного суду м.Києва від 04.07.2018 р. по справі №757/70276/17-ц, шляхом обрання належним способом виконання: стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 7 152,30 грн., сплачений на підставі квитанції від 16.04.2018 року №22220483-1, відповідно до Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою КМУ від 03.08.2011 № 845. В обґрунтування заяви заявник вказує, що до Державної казначейської служби України звернувся ОСОБА_1 із заявою про виконання Постанови Апеляційного суду м.Києва від 04.07.2018 року по справі № 757/70276/17-ц про стягнення коштів. За даними обліку, Казначейство не є стороною по справі № 757/70276/17-ц, а також не залучалось судом до її розгляду у будь-якому процесуальному статусі. Водночас, вивченням змісту Постанови Апеляційного суду м.Києва від 04.07.2018 р. оприлюдненої в ЄДРСР, встановлено, що судом вирішено: «Стягнути з Казначейства на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у сумі 7152,30 грн». Казначейство звертається до суду у зв`язку з наявністю обставин, що унеможливлюють виконання Постанови Апеляційного суду м.Києва від 04.07.2018 року по справі №757/70276/17-ц в обраний судом спосіб. В судове засідання представник заявника не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про розгляд справи повідомлений належним чином. Представник стягувача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Відповідно до ч. 2 ст. 435 ЦПК України, зокрема заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. У відповідності до ст. 435 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та доказів, у відсутність сторін. Розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши письмові докази по справі у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення заяви, виходячи з наступного. Зі змісту ч. 1 ст. 435 ЦПК України вбачається, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Відповідно до ч. 3, 4 ст. 435 ЦПК України, підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Судом встановлено, що у листопаді 2017 року ОСОБА_2 звернулась до ОСОБА_1 із позовом про збільшення розміру аліментів. Рішенням Печерського районного суду м.Києва позов задоволено частково - збільшено розмір аліментів із 500 доларів США щомісячно до 2 000 доларів США щомісячно. ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції, за подачу якої сплатив судовий збір у розмірі 7 152,30 грн. 04.07.2018 року Апеляційний суд м.Києва скасував рішення Печерського районного суду м.Києва, у задоволенні позову відмовив у повному обсязі. Крім цього, у резолютивній частині постанови Апеляційний суд м.Києва зазначив: «Стягнути з Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 7 152,30 грн». 24.07.2018 року ОСОБА_1 отримав виконавчий лист про стягнення із Державної казначейської служби України на його користь сплачений судовий збір у розмірі 7 152,30 грн.. 03.08.2018 року ОСОБА_1 направив виконавчий лист до Державної казначейської служби України. 15.08.2018 року Державна казначейська служба України направила виконавчий лист із доданими документами до Головного управління Державної казначейської служби України у м.Києві, про що окремо повідомило ОСОБА_1 .. 27.08.2018 року Головне управління Державної казначейської служби у м.Києві повернуло Державній казначейській службі України надісланий нею виконавчий лист разом із доданими документами, про що окремо повідомило ОСОБА_1 .. Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1, 9, 10 ст. 10 ЦПК України, зокрема, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права). Забороняється відмова у розгляді справи з мотивів відсутності, неповноти, нечіткості, суперечливості законодавства, що регулює спірні відносини. Відповідно до ст. 5 ЦПК України, Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідно ч. 4 ст. 273 ЦПК України, якщо після набрання рішенням суду законної сили, яким з відповідача присуджені періодичні платежі, зміняться обставини, що впливають на визначені розміри платежів, їх тривалість чи припинення, кожна сторона має право шляхом пред`явлення нового позову вимагати зміни розміру, строків платежів або звільнення від них. Відповідно до ч. 1 ст. 33 ЗУ «Про виконавче провадження», За наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, про задоволення заяви представника Державної казначейської служби України Пальчика В.О. про заміну способу виконання постанови апеляційного суду міста Києва від 04.07.2018 року по справі №757/70276/17-ц. На підставі викладеного і керуючись ст. 2, 5, 10, 260, 273, 435 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника Державної казначейської служби України Пальчика В.О. про заміну способу виконання постанови апеляційного суду міста Києва від 04.07.2018 року по справі №757/70276/17-ц - задовольнити. Змінити спосіб виконання постанови Апеляційного суду м.Києва від 04.07.2018 року по справі №757/70276/17-ц, шляхом обрання належним способом виконання: "Стягнути з державного бюджету України на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 7 152,30 грн., сплачений на підставі квитанції від 16.04.2018 № 22220483-1, відповідно до Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845". Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду або через Печерський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її винесення, у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Остапчук Т.В.