Справа №295/2256/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.05.2019 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Чішман Л.М.,

вирішуючи питання про прийняття уточненого позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Житомирської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення порядку користування земельною ділянкою, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить встановити порядок користування земельною ділянкою по майдану АДРЕСА_1 , відповідно до ідеальних частин співвласників, шляхом виділення в користування та розпорядження земельну ділянку.

Розгляд справи по суті не розпочато.

09.04.2019 року від позивача надійшло клопотання про скасування рішення ЖМР від 28.09.2017 року №758, яке ухвалою суду від 18.04.2019 залишено без руху та надано позивачці термін для усунення недоліків.

02.05.2019 року позивачем подано до суду уточнену позовну заяву на виконання вимог ухвали суду від 18.04.2019 року.

Дослідивши уточнену позовну заяву, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 3 ст 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

26.02.2018 року позивач звернулась до суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнення позовних вимог, просила затвердити запропонований експертом варіант встановлення порядку користування земельною ділянкою, яка розташована по майдану АДРЕСА_1 . В обгрунтування вимог позивач посилалась на те, що співвласниками будинку, який розташований на спірній земельні ділянці та є її користувачами - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , та відсутня згода про користування спільною земельною ділянкою. В нормативно-правове обґрунтування позову позивачка посилається на статтю 377 ЦК України та ст. 120 ЗК України.

В уточненій позовній заяві, яка надійшла до суду 02.05.2019 року, ОСОБА_1 просить зобов`язати ОСОБА_4 звільнити самовільно зайняту земельну ділянку площею 0,0090 га за адресою: АДРЕСА_1 , з приведенням її у придатний для використання стан, шляхом знесення тимчасових споруд та звільнення від сміття, визнати незаконним та скасувати рішення виконавчого комітету Житомирської міської ради № 348 від 16 липня 1998 року, визнати недійсним державний акт на право власності на землю від 19 жовтня 1998 року №4104, зареєстрований у Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №4104, визнати незаконним та скасувати рішення Житомирської міської ради № 758 від 28 вересня 2017 року, визначити порядок користування земельною ділянкою загальною площею 0.0992 га за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до розмірів часток домоволодіння ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 згідно запропонованих земельно-технічною експертизою варіантів, посилаючись у позові на те, що рішенням виконавчого комітету Житомирської міської ради від 16 липня 1998 року №348 «Про закріплення за власниками домоволодінь земельних ділянок, надання їх в користування та передачу в приватну власність» за громадянами ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , закріплено земельну ділянку загальною площею 0,0992 га. Також згідно вказаного рішення було передано у власність ОСОБА_5 земельну ділянку площею 0,0436 га для будівництва та обслуговування житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . На підставі вказаного рішення виконавчого комітету міської ради ОСОБА_5 19 жовтня 1998 року отримала акт на право приватної власності на землю, зареєстрований у Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №4104. Отриманий ОСОБА_5 розмір земельної ділянки значно перевищував розмір її частки у домоволодінні. Так, виходячи з того, що на момент затвердження проекту землеустрою, ОСОБА_5 володіла 43/100 ідеальних часток домоволодіння, - отже, їй належало отримати у власність 0,0426 га, а не 0,0436 га. Приймаючи рішення №348 від 16 липня 1998 року Житомирська міська рада порушила права не тільки позивача, а й всіх співвласників, незаконно забравши з їх володіння 0,0010 га. Виділ земельної ділянки відбувся без погодження із суміжними землекористувачами та не доведено до відома інших співвласників будинку, тому вказане рішення є незаконним та підлягає скасуванню. Також, 28 вересня 2017 року Житомирська міська рада рішенням № 758 дозволила ОСОБА_4 розробити проект землеустрою на відведення земельної ділянки (вільної земельної ділянки, на якій відсутні об`єкти нерухомого майна) розміром 0,0010 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських споруд та будівель. Вказане рішення на думку позивача є незаконним та порушує її права на коистування земельною ділянкою. В нормативно-правове обґрунтування позову позивачка посилається на статтю 317, 319, 321, 377 ЦК України, ст.ст. 12, 30, 96, 120, 122, 125, 152, 212 ЗК України.

Таким чином, позивач фактино одночасно просить змінити і підставу, і предмет первісного позову. Крім того, позивач збільшує кількісний склад учасників судового розгляду, заявляє вимоги до інших співвідповідачів.

Як зазначено Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 13.03.2018 року по справі № 916/1764/17, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

На підставі вищевикладеного, оскільки після звернення до суду з позовом процесуальним законодавством передбачено можливість змінити лише або предмет, або підставу позову, а позивачем збільшено позовні вимоги, чим змінено предмет позову та змінено також підставу позову, що за своїм змістом є абсолютно іншим позовом, за таких обставин, суд вважає за необхідне відмовити в прийнятті уточненої позовної заяви та повернути позивачу.

Керуючись ст.ст. 49, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Відмовити в прийнятті уточненої позовної заяви від 02.05.2019 року ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Житомирської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення порядку користування земельною ділянкою та повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м.Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.М. Чішман