Справа № 577/4225/19
Провадження № 2/577/1422/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 жовтня 2019 року м. Конотоп
Конотопський міськрайонний суд Сумської області
в складі : головуючого судді Галяна С.В.
при секретарі Кучер Л.П.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в місті Конотопі справу за позовом акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-
В судове засідання представник позивача не з`явився, надав клопотання про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, згодні на винесення заочного рішення (а.с. 3 зворот, 25).
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з"явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином у встановленому законом порядку, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнає (а.с.31).
Оскільки представник позивача не заперечує заочному розгляду справи, про що зазначив у поданому клопотанні, справу на підставі ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності сторін в порядку заочного розгляду справи на підставі наявних доказів.
Ухвалою судді Конотопського міськрайонного суду Сумської області Галяна С.В. від 16.08.2019 року відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду на 09.09.2019 року (а.с.38).
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.
У відповідності зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Стаття 527 ЦК України передбачає виконання зобов`язання належними сторонами, а ст. 530 ЦК України - строк виконання зобов`язання.
Відповідно до ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати належних йому процентів.
В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 звернулася до ЗАТ КБ «Приват Банк» (правонаступником якого є АТ КБ «Приват Банк») з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву № б/н від 18.11.2009 року, згідно якої отримала кредит у розмірі 2000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Підписання даного Договору є прямою і безумовною згодою Позичальника щодо прийняття будь-якого розміру Кредитного ліміту, встановленого Банком, відповідно до п. 3.3 Умов та Правил надання банківських послуг. Згідно п. 3.2, 3.3 Умов та Правил надання банківських послуг ОСОБА_1 надала право банку в будь-який момент змінити (зменшити або збільшити) кредитний ліміт. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною карткою та "Тарифами Банку", які викладені на банківському сайті складає між ним та Банком Договір, підтверджується підписом у заяві. Банк нараховує відсотки за користування кредитом в розмірі, встановленому "Тарифами Банку", які викладені на банківському сайті, з розрахунку 360 календарних днів на рік, а позичальник зобов`язаний погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим Договором. Власник карти зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту. Договором передбачено порядок та умови погашення кредиту (а.с.10-15).
Однак, суд не погоджується з розрахунком в частині стягнення пені та розміру штрафу в сумі 542,958 грн. (процентна складова) виходячи із такого.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на порушника, який не виконує взяті зобов`язання, основаних на законі невигідних правових наслідків, що полягають у позбавленні певних прав, або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Статтею 546 ЦК України передбачено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою.
Пунктом 3 ч. 1 ст. 611 ЦК України визначено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.
За правилами ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, яка обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконання грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Позивач прохає стягнути з ОСОБА_1 за порушення умов кредитного договору від 18.11.2009 року, зокрема, за порушення зобов`язань із погашення кредиту, як пеню, так і штраф, які є одним видом забезпечення виконання зобов`язань.
В той же час, ст. 61 Конституції України, норми якої є нормами прямої дії, передбачено, що ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного і того ж виду за одне і теж саме правопорушення.
Враховуючи викладене слід дійти висновку, що штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором, свідчить про недотримання наведеного положення Конституції щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності (правова позиція Верховного Суду України у справі № 6-2003цс15).
АТ КБ «ПриватБанк» надало суду докази про порушення відповідачем умов кредитного договору, яке полягає у несплаті щомісячних платежів на погашення кредиту та процентів. Разом з тим за це ж саме порушення банком нараховані пеня і штраф, що відповідно до наведеної правової позиції Верховного Суду України, є подвійною цивільно-правовою відповідальністю за одне і те саме порушення.
За таких обставин, суд вважає, що сума нарахованої АТ КБ «ПриватБанк» пені за порушення умов виконання кредитного договору від 18.11.2009 року, не підлягає стягненню з відповідача.
З урахування викладеного підлягає зменшенню сума штрафу за порушення строків платежів по будь-якому грошовому зобов`язанню, передбаченому договором, більше ніж на 30 днів, яка визначена в розмірі 500 грн. + 5 % від суми позову (п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг).
Отже, процентна складова штрафу буде становити 492,95 грн. (1828,13 грн.- заборгованість за кредитом, 8030,93 грн. - заборгованість за процентами за користування кредитом х 5% =366,36), а разом з фіксованою частиною 500 грн. + 492,95 грн. = 992,95 грн.
У зв`язку з цим суд, з урахуванням обставин справи, балансу інтересів сторін, приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог про стягнення з боржника штрафу, розмір якого, виходячи із заборгованості по тілу кредиту та процентах , яка утворилася станом на 21.08.2019 року становить 992,95 грн.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 142 ЦПК України та ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
Керуючись ст.ст. 526,527, 530, 1050, 1054 ЦК України , ст.ст. 141, 247, 263-265, 268, 280, 354, 355 ЦПК
України, суд-
Позовні вимоги акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» - задовольнити частково.
Зобов"язати Конотопське управління Державної казначейської служби України Сумської області повернути ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Путивль Сумської області, зареєстрована, АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) 50% сплаченого судового збору в сумі 875,77 грн. (вісімсот сімдесят п`ять грн. 77 коп. ) за платіжним дорученням № PROM9B99NQ від 29.08.2019 року на р/р НОМЕР_4, код отримувача 37784555, МФО 899998, отримувач Конотопське УДКСУ у Сумській області.
Заочне рішення може бути переглянуто Конотопським міськрайонним судом Сумської області, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана до Конотопського міськрайонного суду Сумської області протягом 30 днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Конотопський міськрайонний суд Сумської області.

Повне найменування сторін:

Позивач: Акціонерне товариство Комерційний Банк «Приват Банк» (місцезнаходження: м. Київ, вул. Грушевського, 1Д, ).

Відповідач: ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 ).

Суддя Галян С. В.