Справа № 703/2629/17
22 травня 2019 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:
головуючого-судді Прилуцького В.О.
секретар судового засідання Бондаренко А.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сміла цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділення в натурі 2/5 частини житлового будинку,-
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, який в подальшому змінила, в якому просить суд виділити їй в натурі 2/5 частини будинку АДРЕСА_1 з відповідною частиною надвірних споруд.
Свої вимоги обґрунтовує тим, що їй на підставі договору дарування від 8 травня 2014 року належить 2/5 частини житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд. Вказане будинковолодіння належить їй та відповідачам у справі на праві спільної сумісної власності, відповідно і розпорядження майном здійснюється за згодою всих співвласників. На даний час вона має намір заключити договори на отримання комунальних платежів та побудувати додаткові господарські споруди, а для цього їй необхідно провести виділ її частки будинку в натурі, тому вона змушена звернутись із вказаним позовом до суду.
В судове засідання позивач не з`явилась, надала до суду заяву в якій просила провести розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала.
Відповідачі в судове засідання не з`явились, з невідомих суду причин, хоча про день та час судового слухання справи були повідомленні належним чином, а саме шляхом подачі оголошення на офіційному сайті суду.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Оскільки сторони в судове засідання не з`явились то фіксація судового засідання не здійснювалась.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає можливим розглянути справу, в порядку, передбаченому главою 11 розділом III ЦПК України, у відсутність відповідачів, які згідно ст.128, 130 ЦПК України повідомлені про день та час розгляду справи належним чином і позов задовольнити частково, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що на підставі договору дарування від 8 травня 2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Смілянського міського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за № 745 позивачу ОСОБА_1 належить 2/5 частини будинковолодіння АДРЕСА_1 , загальною площею 121,5 кв.м., житловою 65,8 кв.м.. 2/5 частини позивача складаються з: кімнати 2-5 (площею 13,2 кв.м.), кімнати 2-4 (площею 7,9 кв.м.) кухні 2-3 (площею 9,2 кв.м., коридору 2-1 (площею 2,6 кв.м.), санвузлу 2-2 (площею 1,9 кв.м.,) та надвірних споруд: літньої кухні під літ. «И», гаражу під літ. «В», погрібу під літ. «п/д», вбиральні під літ. «Г», водопроводу під літ. «в».
Відповідно до технічного паспорта на житловий будинок від 22 травня 2007 року житловий будинок АДРЕСА_1 належить ОСОБА_3 3/20 частини, ОСОБА_2 9/20 частини та ОСОБА_4 2/5 частини (які були подаровані позивачу 8 травня 2014 року).
Відповідно до положень статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із зазначенням частки кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Згідно ч.1,ч.3 ст.358 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.
Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, наданих у п.6 постанови «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» від 04 жовтня 1991 р. №7 з наступними змінами та доповненнями, виділ у натурі часток жилого будинку можливий, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом.
Частиною першою статті 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності.
За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні.
Вид майна, що перебуває у спільній частковій власності, впливає на порядок виділу з нього частки.
Так, відповідно до частини другої статті 364 ЦК України, якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.
Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК України.
Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток жилих будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року № 55.
Так, згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси.
Враховуючи те, що за змістом статей 316, 317 ЦК України право власності - це право особи володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд, але в межах норм чинного законодавства, які позивач не порушує, частка позивача в спільній частковій власності складається із конкретних приміщень, що розподілили власники добровільно та підтверджується технічним паспортом і довідкою КП Немирівське РБТІ. Нежитлові та житлові приміщення ізольовані від приміщень іншого співвласника, мають окремий вхід, окрему систему життєзабезпечення, при цьому не порушуються права іншого співвласника, а тому суд вважає, що позов слід задовольнити.
Керуючись ст. 81, 141, 247, 259, 263-265, 280-282, 430 ЦПК України, ст.355,358,364 ЦК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої по АДРЕСА_1 до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованої по АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 , останнє відоме місце проживання АДРЕСА_1 про виділення в натурі 2/5 частини житлового будинку задовільнити повністю.
Виділити зі спільної часткової власності в натурі ОСОБА_1 у приватну власність 2/5 частини у житловому будинку АДРЕСА_1 , загальною площею - 121,5 кв.м., житловою 65,8 кв.м., а саме: кімнати 2-5 (площею 13,2 кв.м.), кімнати 2-4 (площею 7,9 кв.м.) кухні 2-3 (площею 9,2 кв.м., коридору 2-1 (площею 2,6 кв.м.), санвузлу 2-2 (площею 1,9 кв.м.,) та надвірних споруд: літньої кухні під літ. «И», гаражу під літ. «В», погрібу під літ. «п/д», вбиральні під літ. «Г», водопроводу під літ. «в».
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючою по АДРЕСА_1 право власності на кімнату 2-5 (площею 13,2 кв.м.), кімнату 2-4 (площею 7,9 кв.м.) кухню 2-3 (площею 9,2 кв.м.), коридор 2-1 (площею 2,6 кв.м.), санвузол 2-2 (площею 1,9 кв.м.,) та надвірні споруди: літню кухню під літ. «И», гараж під літ. «В», погріб під літ. «п/д», вбиральню під літ. «Г», водопровід під літ. «в».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення відповідачі можуть подати протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду Черкаської області шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Головуючий: В. О. Прилуцький