Провадження № 2/754/3195/19
У Х В А Л А

Іменем України

20 травня 2019 року м.Київ

Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого-судді Скрипки О.І.

при секретарі Моторенко К.О.

за участю прокурора Фединяк А.М.

представника позивача Хрущ А.П.

представника відповідача Добросько Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві заяву представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без розгляду по цивільній справі за позовом Заступника керівника Київської місцевої прокуратури №3 в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онопченко Оксана Вікторівна, про визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання спадщини відумерлою та витребування майна, скасування державної реєстрації,-

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Київської місцевої прокуратури № 3 в інтересах держави в особі Київської міської ради звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онопченко О.В. про визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання спадщини відумерлою та витребування майна, скасування державної реєстрації.

18.10.2018 року ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче засідання.

Представник відповідача ОСОБА_2 подав до суду відзив на позовну заяву, в якому, серед іншого, вказує на не доведення прокурором наявності підстав для представництва інтересів держави в особі Київської міської ради, а тому у позивача відсутні повноваження на подання даного позову до суду, в зв`язку з чим даний позов слід залишити без руху.

В судовому засіданні представник позивача заперечувала проти даних тверджень представника відповідача, оскільки вважає, що інтереси держави повинні бути захищені, а Київська міська рада допустила бездіяльність, яка доводиться фактом не звернення до суду з приводу визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання спадщини відумерлою та витребування майна, скасування державної реєстрації. Так, 18.09.2018 року прокуратура зверталась до Київської міської ради з листом про порушення закону щодо спірного майна, але державний орган ніяким чином на вказане не відреагував.

Представник Київської міської ради Хрущ А.П. підтримала думку представника позивача.

Представник відповідача ОСОБА_4 підтримала позицію представника відповідача ОСОБА_2 щодо відсутності у Київської місцевої прокуратури № 3 повноважень на пред`явлення даного позову до суду та просила залишити його без розгляду.

Треті особи, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явились.

Враховуючи обставини справи, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність третіх осіб.

Суд заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до ч. 3 ст. 131-1 Конституції України, прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно ч. 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Всупереч наведеним нормам ЗУ «Про прокуратуру», позивач в даному випадку не обґрунтував належним чином та не надав належних та допустимих доказів того, що Київська міська рада не виконує або ж неналежним чином виконує свої повноваження, а посилання позивача на це у позовній заяві має вигляд припущення.

Слід зауважити, що відповідно до пояснень представника позивача, Київська міська рада була повідомлена про порушення закону 18.09.2018 року, відтак, за загальними правилами ЦК України, має право на звернення до суду протягом встановленого строку позовної давності. Даний позов було подано позивачем 16.10.2018 року, тобто, менше, ніж через місяць після такого повідомлення. Відтак, висновок про бездіяльність Київської міської ради в даному випадку є передчасним.

Також, про необхідність надання суду доказів невиконання або неналежного виконання державним органом своїх повноважень для підтвердження представництва прокурора в суді висловися Верховний Суд у постанові від 06.02.2019 року у справі № 927/246/18, де у п.30 вказано, що саме лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо. У такому разі прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі ст. 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб, докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовців, які займають посади державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо).

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду у справі № 924/1237/17 від 20.09.2018 року, де вказано, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Європейський Суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити ... скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W.v.Fгаnсе) від 31.03.2005, заява 61517/00, пункт 27).

У Рекомендаціях Парламентської Ради Європи від 27.05.2003 року № 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені і ефективні органи.

Відтак, суд, перевіривши доводи поданого суду відзиву на позовну заяву та заслухавши представників сторін, з урахуванням наведених правових норм, приходить до висновку про відсутність у Київської місцевої прокуратури № 3 повноважень на звернення до суду з даним позовом.

Відповідно до п.4 ч.4 ст.185 ЦПК України, позовна заява повертається у випадках, коли відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. В той же час, згідно п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляд, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

При таких обставинах, суд вважає можливим залишити позовну заяву Заступника керівника Київської місцевої прокуратури №3 в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онопченко О.В., про визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання спадщини відумерлою та витребування майна, скасування державної реєстрації без розгляду.

Керуючись ст. ст.247, 257 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Позовну заяву Заступника керівника Київської місцевої прокуратури №3 в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онопченко Оксана Вікторівна, про визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання спадщини відумерлою та витребування майна, скасування державної реєстрації - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 23 травня 2019 року.

Суддя: