КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 жовтня 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Савченка С.І., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 23 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення адвокатського гонорару (як виду заробітної плати) за договором про надання правової допомоги, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 23 серпня 2019 року позов ОСОБА_2 про стягнення адвокатського гонорару (як виду заробітної плати) за договором про надання правової допомоги відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням, ОСОБА_2 23 вересня 2019 року подала апеляційну скаргу яка не відповідає вимогам п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України, оскільки не оплачена судовим збором.

Відповідно до пп.6 п.1 ч.2 ст.4 ЗаконуУкраїни «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду- 150 відсотків ставки, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

На момент подання позовної заяви підлягав сплаті судовий збір у сумі 1520 грн, отже, необхідний до сплати розмір судового збору становить 2280 грн. (1520x150%=2280 грн).

Згідно реквізиту рахунків зі змінами станом на 2019 рік (із врахуванням вимог Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо сплати судового збору», що набрав чинності з 01.09.2015 року) для сплати судового збору апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції до Київського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися на рахунок № 0024, код класифікації доходів бюджету 22030101, одержувач коштів: УК у Солом. р-ні/Солом'ян. р-н/22030101; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Код отримувача (код за ).

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином:

« * ;101;____ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, або реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; роз'яснювальна інформація про призначення платежу у формі: судовий збір, за а/с. Корбут Т.Є. Київський апеляційний суд. »

Відповідно до п.3 ч.4 та ч.5 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 посилаючись на п.1.ст.5 Закону України «Про судовий збір» та на скрутний майновий стан просить або відстрочити сплату судового збору до розгляду справи по суті або звільнити від сплати судового збору.

Відповідно до п.1.ст.5 Закону України «Про судовий збір», позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

За змістом наведеноїнорми, від сплати судового збору звільняється лише позивач, який перебував чи перебуває у трудових відносинах, і який звернувся до суду саме з вимогою стягнення заробітної плати та (або) поновлення на роботі.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 до суду звернулася з позовною заявою про стягнення адвокатського гонорару, який не є отриманою за трудовим договором заробітною платою як на це вказує ст.1 Закон України «Про оплату праці» та ст.94 КЗпПУ, та не підпадає під визначений законом перелік пільг щодо сплати судового збору, а тому враховуючи наведене, у апеляційного суду відсутні законні підстави для звільнення або відстрочення сплати судового збору з наведених підстав.

Також в апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить звільнити від сплати судового збору або відстрочити сплату судового збору посилаючись на скрутний майновий стан.

Апеляційний суд позбавлений можливості вирішити клопотання в цій частині з таких підстав.

Законом, який врегульовує питання сплати судового збору, є Закон України «Про судовийзбір». Згідно ст.8 цього Закону (в редакції від 03.10.2017 р.) враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового зборуперевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попереднійкалендарний рік; або 2) позивачами є:а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплатиаліментів;в) одинокі матері (батьки), які мають дитинувіком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;г) члени малозабезпеченої чибагатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніхчи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів виконавчої влади.

За змістом наведених норм єдиною підставою для звільнення від оплати судового збору або відстрочення йог сплати є майновий стан сторони, який унеможливлює чи створює істотні перешкоди у сплаті нею судового збору у встановленому законом розмірі, про наявність якого сторона має надати належні і допустимі докази.

Всупереч вимогам закону скаржник ОСОБА_2. не подала до суду належнихдоказів, які б давали підстави для звільнення або відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції.

Зокрема скаржник ОСОБА_2 додала до апеляційної скарги довідку про розмір отримуваної нею пенсії по інвалідності (3 група), яка складає 1686,92 коп. за період квітень-вересень 2018 року.

Проте, дана довідка лише свідчить про розмір отримуваної скаржницею пенсії і ніяким чином не підтверджує сукупний дохід ОСОБА_2 за попередній календарний рік, як і не вказує, що дана пенсія є єдиним джерелом доходу і що ОСОБА_2 не отримувала доходу з інших джерел. Отже, наданий скаржником доказ не свідчить про її скрутний майновий стан і неможливість сплати нею судового збору за подачу апеляційної скарги нарішення суду.

За таких обставин, ОСОБА_2 повинна сплатити судовий збір або подати до суду належний та допустимий доказ про її майновий стан.

Апеляційний суд звертає увагу ОСОБА_2, що єдиним органом, який має повну інформацію про розмір отриманого доходу фізичної особи, є Державна фіскальної служба України, де міститься повна інформація про суми отриманих доходів фізичних осіб.

Згідно приписів ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.356 цього Кодексу, застосовуються положення ст.185 цього Кодексу про залишення без руху.

За таких обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши скаржнику ОСОБА_2, строк для усунення вказаних недоліків, а саме сплати судового збору або надати довідку з фіскальної служби про суми виплачених доходів за попереднійкалендарний рік.

Керуючись ст.185, 357 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору або звільнення від сплати судового збору на підставі п.1.ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 23 серпня 2019 року залишити без руху та надати строк 10 днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку скарга вважатиметься неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду С.І. Савченко