ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2019 року

м. Харків

справа № 638/6982/15-ц

провадження № 22ц/818/787/19

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Тичкової О.Ю.,

суддів - Котелевець А.В., Піддубного Р.М.,

за участю секретаря судового засідання - Гуржій І.В.,

сторони справи:

позивач - Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк»,

відповідач - ОСОБА_1,

інші учасники справи:

треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу Певного Андрія Олексійовича, який діє в інтересах Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», на ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 07 грудня 2018 року, постановлену у складі судді Хайкіна В.М.,

установив:

24 квітня 2015 року Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк» (надалі ПАТ «Укрсоцбанк») звернулося до суду з позовом, у якому просило визнати ОСОБА_1 іпотекодавцем за договором іпотеки № 820/3-27/21/02-6/185 від 28 квітня 2006 року, звернути стягнення на квартиру АДРЕСА_1, в рахунок погашення заборгованості в розмірі 1 490 928 грн. 40 коп., що виникла за кредитним договором, реалізувати предмет іпотеки на прилюдних торгах в межах процедури виконавчого провадження, початкову ціну встановити на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності на стадії оцінки майна на час проведення виконавчих дій.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 07 грудня 2018 року позов залишено без розгляду на підставі п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України (т.2 а.с. 222-224).

Суд першої інстанції виходив з того, що ПАТ «Укрсоцбанк» було належним чином повідомлене про судові засідання 03.04.2018, 13.08.2018, 13.09.2018, 05.11.2018, але у судові засідання не з?явилось. Представники позивача стосовно кожного з цих засідань направляли на електронну адресу суду заяви про відкладення судового розгляду з тих або інших причин. При цьому належних чином засвідчених доказів причин поважності неявки у судові засідання до суду так і не було надано. Отже, позивач без поважних причин повторно не з`явився в судове засідання, при цьому заяв про розгляд справи за його відсутністю не надходило. 18.10.2017 року ОСОБА_5, діючи в інтересах ПАТ «Укрсоцбанк», подав заяву про розгляд справи за відсутності позивача, однак вона не може бути врахована. На час подання вказаної заяви повноваження ОСОБА_5 на представлення інтересів позивача припинилися у зв'язку зі спливом строку довіреності.

В апеляційній скарзі Певний А.О., який діє в інтересах ПАТ «Укрсоцбанк», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить ухвалу скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування скарги зазначає, що в ухвалі суду від 07 грудня 2018 року суд не з`ясовував поважність причин неприбуття представника позивача у судові засідання 03.04.2018, 13.08.2018, 13.09.2018, 05.11.2018. При цьому у заявах про відкладення розгляду справи у вказані дати суду повідомлялися причини неможливості забезпечити явку представника позивача. Заява ОСОБА_5 про розгляд справи без участі представника ПАТ «Укрсоцбанк» від 18.10.2017 мала враховуватись судом, оскільки 19.10.2017 ОСОБА_5 повторно була видана довіреність на представлення інтересів банку і позивач не заперечував проти дій, вчинених останнім в його інтересах.

ОСОБА_1 у відзиві заперечує проти задоволення апеляційної скарги. Посилається на те, що апелянтом визнано відсутність у ОСОБА_5 повноважень на підписання заяви про розгляд справи без участі банку. Представник позивача перебуває з ним у трудових відносинах, і неявка в судове засідання є невиконанням своїх трудових обов'язків. Заява про розгляд справи без участі ПАТ «Укрсоцбанк» має подаватись за підписом голови правління АТ «Укрсоцбанк», а не його представника за довіреністю. Оскільки право відмови від участі у розгляді справи має лише особисто позивач. Даних про обізнаність голови правління Банку стосовно дій ОСОБА_5, вчинених в інтересах Банку, матеріали справи не містять, тому вважати, що ПАТ «Укрсоцбанк» визнав дії свого представника, вчинені з перевищенням його повноважень, не можливо.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, що з'явилися, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно п.п. 3, 4 ч.1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З матеріалів справи вбачається, що ПАТ «Укрсоцбанк» згідно повідомлення про вручення поштового відправлення було повідомлено про судове засідання призначене на 14 годину 18 жовтня 2017 року (т.2 а.с.93).

17 жовтня 2017 року на адресу суду першої інстанції надійшла заява представника позивача ОСОБА_5 про розгляд справи без участі позивача (т.2 а.с.99). Як вірно зазначено в оскаржуваній ухвалі Дзержинського районного суду м. Харкова, дія довіреності представника ПАТ «Укрсоцбанк» від 13.07.2017 року №02-36/1633 на час подання вказаної заяви закінчилася. В матеріалах справи міститься інша довіреність, якою позивач уповноважив ОСОБА_5 представляти його інтереси, що видана 19 жовтня 2017 року за №02-36/2338. Між тим, викладені обставини свідчать, що на час подання зазначеної заяви жодна із довіреностей, видана на ім'я ОСОБА_5, не діяла.

Згідно довідки (т.2 а.с.101) у зв'язку з неявкою сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, наступне судове засідання призначене на 10 год. 30 хв. 11 грудня 2017 року. На вказану дату позивач повідомлявся листом та судовою повісткою, про що міститься відмітка на повідомленні про вручення поштового відправлення (т.2 а.с.103,104).

11 грудня 2017 року судове засідання було відкладене на 5 лютого 2018 року, про що повноважний представник позивача був повідомлений належним чином (т.2 а.с.107,108).

5 лютого 2018 року згідно довідки, складеної секретарем судового засідання, наступне судове засідання було призначене на 15 год. 30 хв. 3 квітня 2018 року (т.2 а.с.116). На вказану дату позивач був повідомлений судовою повісткою з рекомендованим повідомленням, проте надав заяву про відкладення розгляду справи з огляду на наявність необхідності проведення оцінки і визначення вартості заставного майна суб'єктом оціночної діяльності (т.2 а.с.117,124).

3 квітня 2018 року судове засідання перенесене на 31 травня 2018 року у зв'язку із знаходженням судді у нарадчій кімнаті по кримінальному провадженню, про наступну дату розгляду справи позивач повідомлявся судовою повісткою, яку отримав 25.05.2018 року, проте в засідання на вказану дату не з'явився та причин неявки суду не повідомив (т.2 а.с.126, 179).

У зв'язку з відсутністю усіх осіб, які беруть участь у справі судове засідання було призначене на 13 серпня 2018 року. Доказом отримання позивачем судової повістки на вказану дату є повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.208), проте від представника позивача Литвин В.В. електронною поштою надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв'язку із знаходженням її на лікарняному та зазначила, що представництво інтересів банку в межах Харківської та Луганської областей здійснює лише вона. На підтвердження поважності причини відкладення розгляду справи було надіслано копію листка непрацездатності (т.2 а.с.188,189).

Про наступні час, дату та місце проведення судового засідання 13 вересня 2018 року позивач повідомлявся судовою повісткою (т.2 а.с.195) та надіслав на адресу суду електронною поштою заяву про відкладення розгляду справи у зв'язку з тим, що повноважений представник позивача Литвин В.В. на вказану дату буде знаходитись у відрядженні у м. Києві на підтвердження чого до заяви додано копію наказу від 11.09.2018 року за №7146 та витяг з сайту Судової влади (а.с.199-201).

В судове засідання на 5 листопада 2018 року представником позивача було також надано електронною поштою клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з лікарняним представника, який уповноважений представляти інтереси позивача у Харківській та Луганській областях. На підтвердження поважності причин пропуску до заяв додано копію листка непрацездатності Литвин В.В. (а.с.209-212). У зв'язку з чим, судове засідання було відкладене на 7 грудня 2018 року, про що позивач повідомлений судовою повісткою (а.с.219).

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п. 33 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», суд зупиняє або закриває провадження у справі чи залишає заяву без розгляду з підстав, передбачених відповідно статтями 201, 202, 205, 207 ЦПК України (за редакцією 2004 року), перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Положеннями пункту частини 1 статті 257 ЦПК України повинні враховуватись у системному та логічному зв'язку із положеннями частини 5 статті 223 ЦПК України, згідно з якою у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, законодавець вказує на врахування судом поважності/неповажності причин при повторної неявці позивача до суду.

Аналіз процесуальних норм вказує на те, що при вирішенні питання про залишення позову без розгляду з підстав, передбаченої пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи, правове значення для вирішення цього питання має сукупність умов, як факт належного повідомлення позивача про час і місце розгляду справи, так і факт повторної (другої поспіль) неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки.

Колегія суддів погоджується із висновком суду про те, що подана в інтересах Банку 18.10.2017 року заява ОСОБА_5 про розгляд цивільної справи без участі представника позивача не може бути врахована, оскільки заява подана особою, у якої на час її подання не було відповідних повноважень. Разом з тим, звертаючись до суду із заявами про відкладення розгляду справи 13 серпня 2018 року, 13 вересня 2018 року та 5 листопада 2018 року представник позивача вказував причини неявки, надавав відповідні докази поважності неможливості прибути в судове засідання.

Причини неявки представником Банка не були зазначені лише при неявці у судове засідання 7 грудня 2018 року при належному його повідомленні, тому повторність неявки позивача в судове засідання без поважних причин відсутня.

Отже, у суду першої інстанції не було підстав визнавати неявку представника позивача такою, що відбулася без поважних причин і застосовувати п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

За таких обставин, колегія суддів визнає передчасним висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав до залишення заявленого по справі позову без розгляду, у зв'язку з чим оскаржувана ухвала, як постановлена з порушенням норм процесуального права, підлягає скасуванню, а справа - направленню до того ж суду для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381 - 384 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу Певного Андрія Олексійовича, який діє в інтересах Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», задовольнити.

Ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 07 грудня 2018 року - скасувати.

Направити справу для продовження розгляду до того ж суду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст постанови складений 22 лютого 2019 року.

Головуючий О.Ю. Тичкова

Судді А.В. Котелевець

Р.М. Піддубний