233 Справа № 233/4081/19
УХВАЛА

11.10.2019 м. Костянтинівка

Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області в складі: головуючого судді Каліуш О. В. за участі секретаря судового засідання Франчук А.О., позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , представника позивачів ОСОБА_3 , відповідача ОСОБА_4 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Костянтинівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені та в інтересах яких діє адвокат Ружицький Віталій Вікторович, до ОСОБА_4 про стягнення коштів,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені та в інтересах яких діє адвокат Ружицький Віталій Вікторович, до ОСОБА_4 про стягнення коштів.

20 вересня 2019 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити певні дії, стягнення грошових коштів. Ціна позову становить 4564,76 грн., 500 дол.США.

Статтею 194 ЦПК України встановлено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальним правил пред`являння позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання можливості прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, суд прийшов до такого висновку:

Зустрічну позовну заяву подано з порушенням вимог ст.ст.175,177 ЦПК України, а саме:

Відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

В порушення п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України в змісті позовних вимог позивачами за зустрічним позовом викладені клопотання процесуального характеру, певні обставини та вимоги, які не розмежовані. Відсутність такого розмежування перешкоджає встановленню предмету позову, порядку розв`язання клопотань, тощо. Також, в зустрічній позовній заяві відсутній зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (яку вимогу кожен з позивачів заявляє до кожного з відповідача).

Крім того, частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру ( ч.3). У разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Одночасно з поданням зустрічної позовної заяви позивачі просять відстрочити сплату судового збору у зв`язку з тяжкою хворобою ОСОБА_5 , важким матеріальним станом сім`ї.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (ч.1).

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2).

Згідно із роз`ясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеними у п. 29 постанови від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Проте, будь-яких доказів на підтвердження скрутного матеріального становища позивачами не надано та про наявність таких доказів не зазначено.

Виходячи з наведеного, клопотання про відстрочення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Отже, з урахуванням змісту позовних вимог (яку вимогу кожен з позивачів заявляє до кожного з відповідача), та пропорційно долі поданих кожним з позивачів вимог, позивачам окремими платіжними документами слід сплати судовий збір у частині вимог майнового та немайнового характеру у розмірах, встановлених ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Судовий збір слід сплатити на рахунок для зарахування до державного бюджету надходжень за кодом Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; Код отримувача (код ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);Рахунок отримувача: UA6026001; Код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Частиною 2 статті 194 ЦПК України встановлено, що до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першої цієї статті, застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення її без руху з наданням строку для усунення недоліків.

За наведених обставин зустрічну позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачам строк на усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.175,177, ч.ч.1,2 ст.185, 194 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про відстрочення сплати судового збору при поданні зустрічної позовної заяви до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити певні дії, стягнення грошових коштів відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити певні дії, стягнення грошових коштів залишити без руху, надавши позивачам для усунення недоліків строк десять днів з дня отримання копії ухвали.

При не усуненні недоліків у встановлений строк зустрічна позовна заява буде повернута позивачам за зустрічним позовом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя: О.В. Каліуш