У х в а л а

26 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 176/2113/18

провадження № 61-22861 ск 19

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 01 лютого 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 08 листопада 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до державного підприємства «Науково-технічний центр дезактивації та комплексного поводження з радіоактивними відходами, речовинами, джерелами іонізуючого випромінювання», третя особа - ОСОБА_2 , про стягнення заробітної плати (вихідної грошової допомоги),невиплаченої при звільненні та стягнення середнього заробітку за час затримки повного розрахунку при звільненні,

В с т а н о в и в:

18 грудня 2019 року ОСОБА_1 надіслав засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 01 лютого 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 08 листопада 2019 року.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить суд касаційної інстанції скасувати рішення Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 01 лютого 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 08 листопада 2019 року, і ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.

Статтею 390 ЦПК України визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Указану касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження, і ОСОБА_1 не порушує питання про поновлення цього строку.

Ураховуючи наведене, а також те, що клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень ОСОБА_1 не заявлено, суд позбавлений повноважень поновити строк на касаційне оскарження з власної ініціативи.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно надіслати до суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій вказати поважність причин пропуску цього строку та надати відповідні докази (документи).

У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому розмірі.

Натомість, у касаційній скарзі ОСОБА_1 указує на те, що він звільнений від оплати судового збору з підстав, указаних в пункті 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір»».

У пункті 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір»» визначено, що від оплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року в справі № 12-301гс18 дійшла висновку, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (або за час вимушеного прогулу) під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Отже, у даній справі ОСОБА_1 не звільнений від оплати судового збору щодо його позовних вимог про стягнення суми вихідної допомоги та суми середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Таким чином, при поданні касаційної скарги ОСОБА_1 необхідно оплатити судовий збір у встановленому розмірі щодо відповідних майнових вимог.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт перший пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2018 року становив 1 762,00 грн.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову в справах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується.

Ураховуючи зазначене, при поданні даної касаційної скарги ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір, у відповідному розмірі, з рахуванням ціни позову та згідно вимог Закону України «Про судовий збір».

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал документа, що підтверджує його сплату.

У порушення вимог частини другої статті 392 ЦПК України в касаційній скарзі не зазначено адресу електронної пошти ОСОБА_1 , та не вказано про її відсутність.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються її копії відповідно до кількості учасників справи.

Враховуючи наведене, ОСОБА_1 необхідно надати до суду належним чином оформлену касаційну скаргу, із зазначенням у ній крім іншого, адресу електронної пошти ОСОБА_1 , або вказати про її відсутність.

Касаційна скарга має бути подана у відповідній кількості примірників для суду та інших учасників справи.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За змістом частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною третьою статті 393 ЦПК України установлено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 необхідно залишити без руху з наданням йому можливості усунути вищевказані недоліки.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У х в а л и в:

Залишити без руху касаційну ОСОБА_1 на рішення Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 01 лютого 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 08 листопада 2019 року, та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 27 січня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі неподання заяви для поновлення строку касаційного оскарження або якщо наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко