Справа № 462/1907/16-ц Головуючий у 1 інстанції: Ліуш А.І.
Провадження № 22-ц/811/2985/19 Доповідач в 2-й інстанції: Ніткевич А. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого - судді Ніткевича А.В.,

суддів: Бойко С.М., Копняк С.М.,

секретаря Юзефович Ю.І.

розглянувши в порядку спрощеного провадження в приміщенні Львівського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою представника Публічного акціонерного товариства «РОДОВІД БАНК» Парубець Євгена Олександровича на ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 14 серпня 2019 року в складі судді Ліуша А.І. у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «РОДОВІД БАНК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

встановила:

У квітні 2016 року позивач ПАТ «РОДОВІД БАНК» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Провадження у даній справі відкрито ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 25 квітня 2016 року в складі судді Ліуша А.І.

Оскаржуваною ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 14 серпня 2019 року позовну заяву Публічного акціонерного товариства «РОДОВІД БАНК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості залишено без розгляду.

Ухвалу суду оскаржив представник позивача ПАТ «Родовід Банк» Парубець Є.О., вважає, що така підлягає скасуванню.

В апеляційній скарзі зазначає, що звертаючись до суду із заявами про розгляд справи в режимі відеоконференції дотримані вимоги ч. 7 ст. 212 ЦПК України, однак суд відмовляв у задоволенні таких, з підстав ненадання суду доказів надіслання відповідачам копій відповідних заяв.

При цьому, 13.06.2019 року представник позивача направив до суду клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції, у якому просив забезпечити участь представника позивача у судовому засіданні, призначеному на 14.08.2019 року о 10 год. 20 хв., в режимі відеоконференції, додав докази направлення відповідачам такого клопотання.

Однак, 14.08.2019 року суд постановив ухвалу про залишення позову без розгляду.

Вважає, що неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм процесуального права, призвели до постановлення незаконної ухвали.

Просить скасувати ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 14 серпня 2019 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Представник позивача ПАТ «РОДОВІД БАНК» та Сурков О.В. будучи повідомленими належним чином про час та місце розгляду справи, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення судових повісток (т. 2 а.с. 127,128), в судове засідання апеляційної інстанції не прибули, не повідомили суд про причину неявки.

Відповідач ОСОБА_1 викликалася в судове засідання та не з`явилася, повідомлення про вручення поштового відправлення повернулось в суд за закінченням терміну зберігання (т. 2 а.с. 129).

На переконання колегії суддів, матеріалів справи достатньо для розгляду справи по суті, а тому вважає за можливе, відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України, розглядати справу за відсутності осіб, що не з`явилися.

За відсутності всіх осіб, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, межі та доводи скарги, колегія суддів вважає, що скарга підлягає до задоволення виходячи із такого.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ст. 5 ЦПК України).

Відповідно до приписів частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на подання заяви про перегляд заочного рішення суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий судовий розгляд.

За змістом ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, місцевий суд виходив з того, що позивач вп`яте не з`явився в судове засідання без поважних причин, хоча належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив.

Зокрема, суд зазначив, що представник позивача неодноразово подавав клопотання про проведення судових засідань в режимі відеоконференції, у задоволенні яких було відмовлено у зв`язку із неналежним поданням їх до суду, ухвали були належно надіслані та отримані стороною позивача.

Також суд зазначив, що дослідження обставин справи є неможливим без участі позивача, однак позивач протягом останніх 6 місяців не проявляв належної зацікавленості у розгляді поданої ним позовної заяви, не цікавився її ходом та стадією розгляду справи, тому позовну заяву слід залишити без розгляду.

Перевіряючи законність оскаржуваної ухвали колегія суддів враховує таке.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз зазначеної норми закону дає підстави для висновку про те, що умовами залишення позовної заяви без розгляду у випадку неявки в судове засідання позивача є: повторна, тобто друга поспіль неявка позивача в судове засідання; повідомлення позивача про судове засідання належним чином; відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання, або неповідомлення позивачем про причини його неявки в судове засідання; від позивача не надходила заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Для правової кваліфікації та підстави залишення позову без розгляду значення мають два останні судові засідання.

За правилами ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Разом з тим, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 43 ЦПК України участь особи, яка є стороною у цивільному процесі, в судових засіданнях особисто або через свого представника є процесуальним правом, а не обов`язком, цієї особи.

Повідомлення сторін про час і місце розгляду справи проводиться відповідно до вимог ст.ст. 128-130 ЦПК України у спосіб, який забезпечує фіксацію повідомлення або виклику.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

В частині 5 цієї статті зазначено, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, яких викликають, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка повідомлення завчасно.

Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

З матеріалів справи встановлено, що останні два судові засідання були призначені на 12.06.2019 року та 14.08.2019 року.

Так, розгляд справи призначений на 11.04.2019 року був відкладений на 10 год. 30 хв. 12.06.2019 року (а.с. 75).

При цьому, 10.05.2019 року позивач ПАТ «Родовід Банк» звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи в режимі відеоконференції, у задоволенні якого суд відмовив, про що постановив ухвалу від 27 травня 2019 року, яку надіслав позивачу (а.с. 77-95).

У зв`язку з неявкою учасників справи в судове засідання, розгляд справи відкладений на 10 год. 20 хв. 14 серпня 2019 року (а.с. 97).

Судові повідомлення чи супровідний лист про надіслання ухвали від 12.06.2019 року в матеріалах справи відсутні, однак наявне рекомендоване повідомлення про вручення поштових відправлень, яке отримане позивачем 24.06.2019 року (а.с. 98).

Колегія суддів звертає увагу, що перед судовим засіданням, призначеним на 12.06.2019 року представник позивача подавав клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції від 10.05.2019 року з обґрунтуванням обставин щодо неможливості прибуття у судове засідання, чим фактично виконував вимоги ч. 3 ст. 131 ЦПК України щодо обов`язку учасників судового процесу повідомляти суд про причини неявки у судове засідання, що не може беззаперечно свідчити про безпідставність не прибуття в судове засідання.

Стаття 212 ЦПК України регулює питання участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Частиною 1 цієї статті передбачено, що учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язкова.

Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи (ч. 2 цієї статті).

Подання представником позивача клопотань про розгляд справи в режимі відеоконференції, на переконання колегії суддів, спростовує висновок суду про те, що позивач протягом останніх 6 місяців не проявляв належної зацікавленості у розгляді поданої ним позовної заяви, не цікавився її ходом та стадією розгляду справи.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що диспозиція статті 212 ЦПК України не зобов`язує учасника справи, який подає клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, надавати суду докази надіслання копію такої заяви іншим учасникам справи, а лише зобов`язує заявника у визначений строк надіслати копію заяви про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції іншим учасникам справи.

Надмірний формалізм, у трактуванні національного процесуального законодавства, згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, визнається ним неправомірним обмеженням права на доступ до суду (як елементу права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції).

Таким чином, постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції зазначених положень закону не врахував, відтак дійшов помилкового висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду, що свідчить про підставність доводів апеляційної скарги.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України однією із підстав для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 367, 368, п. 2 ч. 1 ст. 374, п. 4 ч. 1 ст. 379, ст. ст. 381, 382, 383 ЦПК України, колегія суддів, -

постановила:

Апеляційну скаргу представника Публічного акціонерного товариства «РОДОВІД БАНК» Парубець Євгена Олександровича - задовольнити.

Ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 14 серпня 2019 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складений 24 грудня 2019 року.

Головуючий: А.В. Ніткевич

Судді: С.М. Бойко

С.М. Копняк