г Інгулецький районний суд міста ОСОБА_1 Дніпропетровської області
Справа № 213/4453/13-ц
Номер провадження 6/213/3/19
У Х В А Л А

12 лютого 2019 року м. Кривий Ріг

Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Князєвої Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Ємельянцевої Т.С.,

заявника ОСОБА_2,

розглянув у відкритому судовому засіданні в місті ОСОБА_1 заяву ОСОБА_3 про визнання виконавчого листа 213/4453/13-ц таким, що неможливо виконати,

В С Т А Н О В И В :

У судовому засіданні 09 січня 2019 року ОСОБА_4 заявив відвід головуючому з тієї причини, що суддею допускається порушення цивільного процесу з підстав, передбачених п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України.

Ухвалою Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 10 січня 2019 року під головуванням судді Нестеренка О.М. у задоволенні відводу відмовлено.

У судовому засіданні 23 січня 2019 року ОСОБА_4 заявив відвід головуючому з причин вчинення суддею Князєвою Н.В. самоуправства та незаконних дій, які суперечать ч.2 ч.3 та ч.4 ст.40 ЦПК України та вимогам Закону України «Про судоустрій і статус суддів», що викликає у нього та у його довірителя повну недовіру суду, тобто з підстав, передбачених п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України. Ухвалою суду зазначена заява залишена без розгляду.

23 січня 2019 року від ОСОБА_4 надійшла заява про розяснення ухвали, оскільки ухвала не вмотивована.

ОСОБА_3 підтримала заяву її представника про розяснення ухвали.

Відповідно до ст.271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз,ясніє судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про розяснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути предявлене до примусового виконання.

Системний аналіз зазначених норм дозволяє дійти висновку, про те, що предметом роз,яснення може бути рішення суду у вузькому розумінні, тобто рішення суду, що ухвалюється іменем України за наслідками розгляду справи по суті вимог.

Натомність, представник заявника просить розяснити ухвалу суду, в якій вирішуються процедурні питання, що діючим цивільно-процесуальним законодавством України не передбачено.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з ч.2 ст.44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним, або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

З огляду на викладене суд вважає, що подання представником заявника завідомо безпідставної заяви про розяснення ухвали свідчить про вчинення дій, спрямованих на затягування розгляду справи та містить ознаки зловживання процесуальними правами.

Відповідно до ч.3 ст.44 ЦПК України, якщо подання заяви визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути заяву.

Згідно з ч.4 ст.44 ЦПК України суд зобовязаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Перелік заходів процесуального примусу передбачений ст.144 ЦПК України: попередження, видалення із залу судового засідання, тимчасове вилучення доказів для дослідження судом, привід, штраф.

Підставою для стягнення з відповідної особи штрафу (відповідно до ч.1 ст.148 ЦПК України) є, в тому числі, зловживання процесуальними правами.

У судовому засіданні 23 січня 2019 року за порушення порядку під час судового засідання та невиконання розпоряджень головуючого до представника заявника ОСОБА_4 було застосовано захід процесуального примусу у вигляді попередження, та за повторне вчинення у вигляді видалення із зали судового засідання.

Отже, на виконання приписів ч.4 ст.44 та ч.3 ст.148 ЦПК України суд вважає за необхідне вжити заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами та піддати представника заявника ОСОБА_4 штрафу у сумі одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.44, ст.144, ст.148, ст.271 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Визнати подання ОСОБА_4 заяви про розяснення ухвали суду від 23 січня 2019 року про залишення без розгляду його заяви про відвід судді Князєвій Н.В. зловживанням процесуальними правами.

Залишити зазначену заяву без розгляду.

Стягнути зі ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_1, мешкає: АДРЕСА_1, паспорт: АМ 677642, виданий 07.08.02 Центрально-Міським РВ КМУ УМВС України в Дніпропетровській області) в дохід державного бюджету (стягувач Державна судова адміністрація, місце знаходження: вул. Липська, 18/5, м. Київ, 01601, , отримувач коштів: УК у Печерському р-ні /Печерс.р-н/ 21081100, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО): 899998, Рахунок отримувача: 6007, Код класифікації доходів бюджету: 21081100) штраф у сумі одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1921 (одну тисячу девятсот двадцять одну) гривню.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала в частині стягнення штрафу може бути оскаржена протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду через Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області. Оскарження такої ухвали не перешкоджає розгляду справи.

В іншій частині ухвала самостійному оскарженню не підлягає.

Суддя Н. В. Князєва