ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

іменем України

26 грудня 2019 року м. Чернігів

Унікальний номер справи № 740/4506/18

Головуючий у першій інстанції Пантелієнко В. Г.

Апеляційне провадження № 22-ц/4823/1250/19

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД в складі:

головуючого судді - Губар В.С.,

суддів - Вінгаль В.М., Кузюри Л.В.

Позивач - Публічне акціонерне товариство «Чернігівобленерго»

Відповідач - ОСОБА_1

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (без повідомлення учасників справи) цивільну справу за апеляційною ОСОБА_2 на рішення Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 22 липня 2019 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за безобліково спожиту електричну енергію,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2018 року ПАТ «Чернігвобленерго» звернулось до суду з позовом, в якому просило стягнути з ОСОБА_1 9342 грн. заборгованості вартості безобліково спожитої електричної енергії по акту № 000835 від 20 червня 2017 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що ОСОБА_1 є побутовим споживачем електричної енергії у садибі по АДРЕСА_1 , особовий рахунок № НОМЕР_1 .

Вказує, що 11 жовтня 2017 року при перевірці стану приладів обліку електричної енергії за вищезазначеною адресою виявлено порушення п.42 Правил користування електричною енергією для населення самовільне підключення електроустановок струмоприймачів, електропроводки, електрообладнання до електромережі, яка не є власністю енергопостачальника, закритим типом прокладення. Місце самовільного підключення знаходиться між ізоляторами вводу та вхідними клемами електролічильника. Електроенергія споживається та засобом обліку не враховується, про що складений відповідний акт про порушення Правил № 000846 від 11 жовтня 2017 року.

26 жовтня 2017 року було проведено засідання комісії Ніжинського РЕМ по розгляду актів про порушення ПКЕЕ, на підставі якого та Методики визначена вартість безобліково спожитої електричної енергії відповідачем, яка становить 9342 гривень.

Наголошує, що рішення комісії оформлено протоколом № 44 від 26.10.2017 року і 26.10.2017 року відповідачу під підпис було вручено другий примірник протоколу, розрахунок та рахунок за безобліково спожиту електричну енергію, проте відповідачем у встановлений 30-ти денний термін вартість безобліково спожитої електричної енергії в розмірі 9342 гривень не оплачена.

Рішенням Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 22 липня 2019 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Чернігівобленерго» заборгованість за безобліково спожиту електроенергію по акту № 000846 від 11 жовтня 2017 року в розмірі 9342 грн. на поточний рахунок із спеціальним режимом використання № НОМЕР_2 в філії Чернігівське обласне управління АТ «Державний Ощадний банк України», МФО 353553, .

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог ПАТ «Чернігівобленерго», посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи.

Доводи апеляційної скарги полягають у тому, що ПАТ «Чернігівобленерго» необґрунтовано складений акт про порушення ПКЕЕн, незважаючи на відсутність самовільного підключення.

Як зазначає апелянт, відповідно до положень п. 54 ПКЕЕн він звертався зі скаргою до Міністерства енергетики та вугільної промисловості України, яке здійснює контроль за дотриманням ПКЕЕн, а також неодноразово звертався до ПАТ «Чернігівобленерго» щодо складеного акту про порушення. Посилається на відповідь Міністерства енергетики та вугільної промисловості України на його звернення щодо правомірності дій з боку представників енергопостачальника, в якій зазначені норми права, які порушив позивач та необхідність скасування неправомірних нарахувань.

Апелянт наголошує на тому, що підключення додаткового проводу поза електролічильником до електричних мереж не було і в акті про порушення ПКЕЕн споживачем зазначено його, відповідача, незгоду зі встановленими порушеннями.

Апелянт наголошує, що у разі виявлення самовільного підключення електроустановок до електричної мережі поза засобами обліку електричної енергії, добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за відповідною формулою, встановленою Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Проте наголошує, що фактів самовільного підключення не було, електроустановок поза лічильником не було, проводи вказані як самовільне підключення відсутні.

Тому апелянт вважає, що схема, зібрана енергопостачальником, не є підставою для складення акту, а енергопостачальник має зафіксувати в акті про порушення, що електрична енергія споживається, проте лічильником не обліковується, або обліковується не в повному обсязі, що має підтверджувати факт розкрадання споживачем електричної енергії.

У відзиві на апеляційну скаргу АТ «Чернігівобленерго» просить залишити без змін рішення Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 22 липня 2019 року, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення.

Згідно із частиною 1 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Частиною 13 статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

У зв`язку з наведеним, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

За правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Вислухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги та дослідивши матеріали справи, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

При апеляційному розгляді вказаної цивільної справи колегія суддів приймає до уваги положення частин 1 та 2 статті 367 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до яких суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Перевіряючи аргументи скарги, апеляційним судом встановлено таке.

На підставі укладеного з ВАТ ЕК „Чернігівобленерго договору про користування електричною енергією від 29 серпня 2000 року ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії у будинку АДРЕСА_1 . У відповідності до договору потужність електроустановок споживача становить 2 кВт. (а.с. 8-9).

11 жовтня 2017 року працівниками Ніжинського РЕМ ПАТ «Чернігівобленерго» складений акт № 000846 про проведення перевірки по АДРЕСА_1 та зазначено, що споживач ОСОБА_1 порушив Правила користування електричною енергією.

Складено схему підключення електроустановок споживача (додаток №1 до акту) (а.с. 5).

У акті зазначено: «Споживач при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 порушив ПКЕЕ, а саме самовільне підключення електроустановок струмоприймачів, електропроводки, електрообладнання до електромережі, яка не є власністю енергопостачальника, закритим типом прокладення, місце самовільного підключення знаходиться між ізоляторами вводу та вхідними клемами електролічильника, електроенергія споживається, засобом обліку не враховується.»

Вказаний акт підписаний трьома представниками енергопостачальника, споживач ОСОБА_1 від підпису відмовився та з порушенням не згоден, також містить повідомлення про те, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 26 жовтня 2017 року. Вказано, що на засідання комісії запрошується споживач або уповноважена ним особа та у разі неявки його на засідання комісії цей акт розглядається без участі споживача або уповноваженої особи. Споживачу було роз`яснено його право надати зауваження та заперечення до акту.

Окрім того, з акту вбачається, що представниками постачальника електроенергії було вилучено зразок проводу.

Зазначені обставини сторонами не спростовані.

Відтак, між сторонами наявні цивільно-правові договірні правовідносини, які врегульовані ст. 714 ЦК України, ст.ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електичною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач електроенергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією.

Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Згідно ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» порушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Пунктом 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Національної комісії з регулювання електроенергетики України від 26.07.1999 №1357 передбачено, що споживачі електричної енергії зобов`язані дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПКЕЕН, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку тощо.

Пунктом 48 Правил визначено перелік порушень, за які споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку, пошкодження приладів обліку.

Із змісту пунктту 53 Правил убачається, що акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником. Рішення комісії оформляється протоколом.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 р. № 526 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не- облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Пунктом 3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, передбачено, зокрема, такі порушення споживачем ПКЕЕН як:

самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням або без порушення схеми обліку;

використання «штучного нуля», що призвело до споживання не облікованої електричної енергії.

Перевіряючи доводи скарги, апеляційним судом встановлено, що складений щодо ОСОБА_1 акт розглянутий комісією по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією, що підтверджується протоколом № 44 від 26 жовтня 2017 року (а.с. 7).

Рішенням комісії визнано правильними висновки акту про виявлення порушення позивачем правил користування електроенергією та вирішено провести нарахування згідно постанови № 562 від 04.05.06 р. затвердженої НК РЕУ «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не обліковано внаслідок порушення споживачами ПКЕЕн п. 3.1.6 за шість календарних місяців, два однотильних проводи алюміній 2,5 мм2, закрита провідка, одна фаза.

Як встановлено апеляційним судом, на засіданні комісії був присутній споживач ОСОБА_1 , який висловив свою незгоду з протоколом, а також зазначено, що з протоколом він ознайомлений (а.с. 7).

Як убачається з матеріалів справи, на підставі акту № 000846 від 11 жовтня 2017 року ПАТ «Чернігівобленерго» розрахована вартість безобліково спожитої електроенергії у розмірі 9342 грн. , включаючи ПДВ (а.с. 6).

Перевіряючи доводи скарги, апеляційним судом встановлено, що, звертаючись в суд з позовом, ПАТ «Чернігівобленерго» зазначив, що при перевірці 11 жовтня 2017 р. приладів електроенергії у будинку по АДРЕСА_1 виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 р. № 1357 зі змінами та доповненнями, а саме: самовільне підключення електроустановок струмоприймачів, електропроводки, електрообладнання до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, закритим типом прокладення, місце самовільного підключення знаходиться між ізоляторами вводу та вхідними клемами електролічильника, електроенергія споживається, засобом обліку не враховується.

Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог ПАТ «Чернігівобленерго», суд першої інстанції виходив з доведеності факту використання споживачем ОСОБА_1 не облікованої електричної енергії , чим позивачу були заподіяні збитки у вигляді безобліково спожитої енергії, вартість якої склала 9342 грн.

З таким висновком суду першої інстанції погоджується апеляційний суд, враховуючи наступне.

Пунктом 3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, передбачено, зокрема, такі порушення споживачем ПКЕЕН як:

1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з

відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності

акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому

ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт

пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в

роботу приладів обліку);

2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр

електропередавальної організації або індикаторів, установлених у

місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в

порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому

документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку

електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів;

3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження

цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до

зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу

постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі

підтвердження факту встановлення та передачі на збереження

споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку,

установлених пломб та індикаторів);

4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів

або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або

іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку;

5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів

або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або

іншого споживача (власника мереж)з порушенням схеми обліку;

6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів

або електропроводки до електромережі, що не є власністю

енергопостачальника;

7) використання "штучного нуля", що призвело до споживання

необлікованої електричної енергії.

Так, за змістом п.3.1 Методики підставою для застосування положень Методики є, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку або без такого порушення.

За змістом п.3.1 Методики У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Згідно з п.3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів.

Згідно з пп.«б» п.3.3 Методики у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Відповідно до п.3.5 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою 2.7 Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год.

Відповідно до п. 37 Правил енергопостачальник має право вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією.

Положеннями пунктів 1.1, 1.2 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії регулюванню електроенергетики України №28 від 31.07.1996 р. (чинних на час виникнення спірних правовідносин), які є загальними та поширюються на всіх споживачів без винятку, визначено, що недорахована електрична енергія це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

Відповідно до п. 6 постанови Кабінету Міністрів України №122 від 08.02.2006, на підставі акта виявлених порушень енергопостачальник розраховує розмір завданих внаслідок викрадення електричної енергії збитків та надсилає споживачеві електричної енергії рахунок для їх оплати. Споживач електричної енергії здійснює оплату зазначених збитків протягом 30 днів після отримання рахунка. У разі відмови споживача відшкодувати збитки, підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку.

Враховуючи викладене, апеляційний суд приходить до висновку що висновок суду першої інстанції про задоволення позовних вимог є обгрунтованим.

Факт порушення споживачем ОСОБА_1 п.42 Правил користування електричною енергією для населення, яке полягало в самовільному підключенні до електромережі електроустановок, електропроводки, електрообладнання, чим позивачу були заподіяні збитки у вигляді недоврахованої електроенергії позивачем доведено належними та допустимими доказами.

Перевіряючи аргументи скарги, апеляційним судом встановлено, що згідно з пунктом 5 Акту про порушення, споживач не допустив представників позивача на свою територію для складення переліку струмоприймачів, не надав перелік та паспортні дані всіх наявних струмоприймачів та не забезпечив вимір струму навантаження при включенні всіх наявних струмоприймачів, включених на максимальну потужність.

Встановивши обставини справи, дослідивши докази у справі й надавши їм належну оцінку, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про задоволення позовних вимог, оскільки відповідачем вчинено порушення Правил користування електричною енергією для населення, яке виявлене працівниками позивача та зафіксовано в акті, складеному відповідно до вимог п. 53 ПКЕЕн. Складений працівниками електропостачальної організації Акт про порушення ПКЕЕН та процедура його складання не містять таких порушень, які спростовували б його дійсність, достовірність та правомірність. В акті про порушення міститься достатньо необхідних даних для встановлення суті правопорушення та визначення обсягу не облікованої електричної енергії.

Розрахунок вартості безобліково спожитої електроенергії по акту №000846 від 11.10.2017 року здійснено ПАТ «Чернігівобленерго» у відповідності до "Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН", затвердженої постановою НКРЕУ №562 від 04.05.2006, та в межах сумарної кількості днів за шість календарних місяців.

Зазначений розрахунок відповідачем ОСОБА_1 не спростований ні в суді першої інстанції, ні в апеляційному суді.

Окрім того, апеляційний суд враховує, що розрахунок проведений за шість календарних місяців.

Посилання апелянта на відповідь Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 28.02.2018 року та протокол и№ 92 від 15 листопада 2017 року засідання комісії інформаційно-консультаційного центру ПАТ «Чернігівобленерго» не можуть бути взяті до уваги апеляційним судом як підстава для скасування рішення суду першої інстанції, враховуючи наступне.

У відповіді на звернення ОСОБА_1 Міністерство енергетики та вугільної промисловості України зазначило, що дії енергопостачальника щодо проведення розрахунку обсягу та вартості недоврахованої електричної енергії за актом, припинення електропостачання помешкання споживача за відсутності рішення суду не відповідає вимогам ПКЕЕн і Методики.

Відтак, ПАТ «Чернігівобленерго» звернулось до суду з позовом до відповідача щодо стягнення вартості безобліково спожитої електричної енергії і судом першої інстанції обґрунтовано задоволено зазначені позовні вимоги.

Протоколом № 92 від 15 листопада 2017 року засідання Комісії інформаційно-консультаційного центру ПАТ «Чернігівобленерго» визнано акт про порушення правил користування електричною енергією ОСОБА_1 таким, що складено у відповідності до вимог чинних нормативних документів з певними зауваженнями та неточностями.

Відтак, зазначений акт є чинним і не скасований, а тому суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку щодо задоволення позовних вимог ПАТ «Чернігівобленерго» на підставі зазначеного акту.

Відповідачем не надано суду першої інстанції і не представлено апеляційному суду належних і допустимих доказів, які б спростували використання електричної енергії поза приладом обліку.

Інші доводи апеляційної скарги щодо неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права є необгрунтованими та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами, які відповідачем не спростовані.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, N 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Сукупність досліджених обставин та наявних у справі доказів приводить апеляційний суд до переконання, що судом першої інстанції правильно встановлені фактичні обставини справи і їм надана вірна юридична оцінка.

Розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і надав їм належну оцінку, правильно встановив обставини справи, в результаті чого ухвалив законне, обґрунтоване рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скарги без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 38, 389, 390, 391 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 22 липня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: Судді: