Справа № 758/4360/19
У Х В А Л А

10 квітня 2019 року суддя Подільського районного суду м.Києва Войтенко Т. В., розглянувши питання відкриття провадження у справі за позовною ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно, поділ спадкового майна, -

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшла вищевказана позовна заява.

Статтями 175,177 ЦПК України встановлено обов`язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вивчивши подані матеріали, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків відповідно до ч.3 ст.175, ч.5 ст.177 ЦПК України з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачка звернулася до суду з даним позовом, посилаючись на те, що не змогла у позасудовому порядку оформити спадщину після смерті свого сина ОСОБА_4 зважаючи на те, що в матеріали спадкової справи не було долучено правовстановлюючих документів на спадкове майно - квартиру, автомобіль, земельні ділянки.

Письмова відмова нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину є підставою для звернення до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку.

У конкретному випадку, позивачка має право просити суд визнати за нею право власності на ту частину спадкового майна, яка припадає їй за законом в порядку спадкування після смерті сина.

В той же час, позовні вимоги позивачки викладені таким чином, що вони стосуються визнання за нею права власності на спадкове майно вибірково - тобто на весь об`єкт спадкового майна у вигляді земельних ділянок та будівельних матеріалів, а щодо решти об`єктів - стягнення грошової компенсації.

Формулюючи позовні вимоги таким чином, позивачка залишила поза увагою, що поділ спадкового майна між спадкоємцями можна здійснити лише після того, як воно буде оформлене на спадкоємців. Лише після оформлення спадщини, будь-хто з власників успадкованого майна може ставити питання про виплату компенсації один одному за частки в успадкованому майні, яке вже оформлене на праві власності.

В свою чергу, позивачка виклала позовні вимоги у такий спосіб, що фактично самостійно визначила, кому та у якому розмірі повинне належати спадкове майно, хто зі спадкоємців та співрозмірно якій частці у спадковому майні повинен здійснити позивачці компенсацію вартості своєї частки.

За таких обставин, позивачу пропонується уточнити позовні вимоги таким чином, щоб вони узгоджувалися з нормами ЦК України, відповідно до яких спадкоємці за законом першої черги мають право на спадкування спадкового майна у рівних частках, компенсація вартості часток може бути здійснена лише після оформлення права власності на спадкове майно (коли право власності на частку одного співвласника припиняється у зв`язку з виплатою компенсації іншим співвласником).

Позивачу також пропонується уточнити коло учасників справи, адже рішення у справі стосується прав та обов`язків нотаріальної контори в особі Головного територіального управління юстиції в місті Києві, у якій заведена спадкова справа щодо майна померлого.

У конкретному випадку суд позбавлений можливості вирішити питання про сплату позивачкою судового збору, адже лише після уточнення позовних вимог буде можливо визначити, чи у повній мірі позивач сплатила судовий збір.

За таких обставин, керуючись ст.ст.175,177, 185 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно, поділ спадкового майна - залишити без руху та надати позивачу п`ятиденний строк з дня вручення копії даної ухвали для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Роз`яснити позивачу, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, в тому числі сплатить суму судового збору (якщо на такий недолік є вказівка в даній ухвалі), позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяТ. В. Войтенко