Справа № 369/1350/19
Провадження №2/369/1957/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.02.2019 м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Пінкевич Н.С., вирішуючи питання про відкриття провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Крюківщинської сільської ради, Садового товариства «Арсеналець-5», ОСОБА_2, про визнання недійсним, протиправним, скасування Рішення від 28.03.2000 р. №15 Крюківщинської сільської ради в частині громадянки ОСОБА_2; визнання недійсним Державного акту від 28.09.2000 р. ІІІ-КВ 101430; визнання права користування ОСОБА_1 1/6 частиною земельної ділянки, -

в с т а н о в и л а :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Крюківщинської сільської ради, Садового товариства «Арсеналець-5», ОСОБА_2, про визнання недійсним, протиправним, скасування Рішення від 28.03.2000 р. №15 Крюківщинської сільської ради в частині громадянки ОСОБА_2; визнання недійсним Державного акту від 28.09.2000 р. ІІІ-КВ 101430; визнання права користування ОСОБА_1 1/6 частиною земельної ділянки.

Позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 ЦПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ст. 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви фізичною особою майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу з 01 січня 2019 року складає 1921, 00 гривень 00 копійок.

З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено чотири окремі вимоги немайнового характеру.

Представником позивача, до позовної заяви додано клопотання про звільнення/відстрочення від сплати судового збору, яку обґрунтовує тим, що позивач є пенсіонером та перебуває у скрутному матеріальному становищі та не має змоги сплатити судовий збір, як передбачено законом.

Відповідно до вимог ст. 136 ЦПК України, та положеннями ст. 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Для звільнення чи відстрочення від сплати судового збору позивачу необхідно надати суду належні докази щодо важкого майнового стану, який не дає можливості сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі.

Позивач надав суду Довідку Київського міського Центру зайнятості, Довідку про отримання пенсії на імя ОСОБА_1, довідку про доходи № 18 від 10.01.19 та копію декларації. Разом з тим з вказаних доказів не можливо встановити таких обставин, які свідчили б про неможливість позивачем сплатити судовий збір відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014№ 10«Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону № 3674-VIта статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Дослідивши додані до клопотання додатки, суд приходить висновку, що позивач не надав суду належних і допустимих доказів, щодо обґрунтованості звільнення від сплати судового збору.

На підставі викладеного позивачу слід сплатити судовий збір за чотири вимоги немайнового характеру по 768, 40 грн. за кожну.

Виходячи з положень ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 175, 177, 185, ЦПК України, суддя, -

у х в а л и л а :

В задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення чи відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Крюківщинської сільської ради, Садового товариства «Арсеналець-5», ОСОБА_2, про визнання недійсним, протиправним, скасування Рішення від 28.03.2000 р. №15 Крюківщинської сільської ради в частині громадянки ОСОБА_2; визнання недійсним Державного акту від 28.09.2000 р. ІІІ-КВ 101430; визнання права користування ОСОБА_1 1/6 частиною земельної ділянки - залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків тривалістю 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків шляхом направлення йому копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі невиправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Пінкевич Н.С.