12.02.2019 227/538/19
УХВАЛА

12 лютого 2019 року м. Добропілля

Суддя Добропільського міськрайонного суду Донецької області Левченко А.М., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1, поданої ОСОБА_2, яка діє на підставі довіреності, до Добропільської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_2, яка діє від імені ОСОБА_1 на підставі довіреності серії ННМ №257930 від 28.01.2019 року, звернулася до Добропільського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою Добропільської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Згідно п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Отже, оскільки справа про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягає розгляду виключно за правилами загального позовного провадження, то така справа не є малозначною в розумінні ЦПК України, а тому представник у цій справі може бути виключно адвокат.

За ч. 4 ст. 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Згідно ч. 3 ст. 131-2 Конституції України, виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Пунктом 11 Перехідних положень Конституції України передбачено, що представництво відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 та ст. 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року, у судах апеляційної інстанції - з 01 січня 2018 року, у судах першої інстанції - з 01 січня 2019 року.

Як вбачається з позовної заяви, вона підписана та подана ОСОБА_2, яка діє від імені ОСОБА_1 на підставі довіреності серії ННМ №257930 від 28.01.2019 року. При цьому, у матеріалах справи відсутня копія свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю ОСОБА_2, яка засвідчує повноваження останньої на право зайняття адвокатською діяльністю та посвідчує повноваження останньої як адвоката.

Тому, враховуючи те, що з 01 січня 2019 року представництво в судах першої інстанції може здійснюватися виключно адвокатом, а дана справа не відноситься до категорії малозначних, до позовної заяви в обов'язковому порядку повинні бути долучені документи, які підтверджують повноваження адвоката, відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України та ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме: свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, а також довіреність або ордер.

Таким чином, у даному випадку позовну заяву подано та підписано особою, якою не надано відповідних окументів на право представництва особи у даній категорії справ.

Відповідно до ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертаєтьсяу випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

На підставі викладеного вважаю, що позовну заяву подану ОСОБА_2, яка діє від імені ОСОБА_1 на підставі довіреності серії ННМ №257930 від 28.01.2019 року, до Добропільського міськрайонного суду Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, слід повернути останній, як таку, що підписано особою, яка не має права її підписувати.

Керуючись ст.ст. 60,175,185ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ

Позовну заяву ОСОБА_1, подану ОСОБА_2, яка діє на підставі довіреності, до Добропільської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - повернути ОСОБА_2 з усіма додатками.

Копію ухвали направити ОСОБА_2.

Роз'яснити ОСОБА_2, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Донецького апеляційного суду або через Добропільський міськрайонний суд Донецької області протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не була вручена у день складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя А.М. Левченко