Провадження №760/2319/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 січня 2019 року Солом'янський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді - Букіної О.М.

при секретарі - Кривулько С.В.

за участю позивача-Андронік С.О.

представника позивача- Луценка В.Ю.

представника відповідача- Ковальової О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Головне територіальне управління юстиції в м.Києві, ОСОБА_3 про визнання права власності на ј частину квартири, в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з зазначеним позовом та просила визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_4 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Свої вимоги мотивує тим, що ОСОБА_5 належала ј частина спірної квартири на підставі свідоцтва про право власності, виданого 19.11.1997 Органом приватизації Жовтневої райдержадміністрації в м. Києві на підставі розпорядження від 19.11.1997 № 2378.

За час життя, ОСОБА_5 27.02.2015 було складено заповіт, посвідчений Мотовилівськослобідською сільською радою, за яким все майно заповів ОСОБА_1

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_5 з яким позивач проживала разом, як чоловік і дружина без реєстрації шлюбу більше 10 років та який був зареєстрований в АДРЕСА_5.

Зазначає, що після смерті ОСОБА_5, П'ятою Київською нотаріальною конторою була відкрита спадкова справа № 557/2015. Спадкоємцями є його діти - ОСОБА_2 та ОСОБА_3.

Вказує, що рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 18.05.2016 в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 про визнання заповіту нікчемним було відмовлено. Дане рішення було залишено без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва та ухвалою Вищого спеціалізованого суду відхилено касаційну скаргу.

Позивач звернулася до П'ятої Київської нотаріальної контори про отримання свідоцтва про право на спадщину, однак постановою нотаріуса № 2637/02-31 було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на право власності на квартиру.

Зазначає, що право власності на спірну квартиру зареєстроване в рівних частках між ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_2 та ОСОБА_2, однак інформація до Державного реєстру прав на нерухоме майно відносно ОСОБА_5 не внесена.

Враховуючи вищевикладене, представник позивача просив позов задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити останні з наведених вище підстав.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти позовних вимог та просила відмовити в задоволенні останніх.

Представник Головного територіального управління юстиції в м. Києві в судове засідання не з'явився, проте як вбачається з матеріалів справи, до суду подані пояснення по суті позову та прохання про проведення розгляду справи за його відсутності та ухвалення рішення відповідно до діючого законодавства.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду повідомлена належним чином, про причини неявки суд до відома не поставила.

04.12.2017 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищезазначену справу було передано до провадження головуючому судді Букіній О.М.

Ухвалою суду від 07.12.2017 позовну заяву було залишено без руху та надано позивачеві строк для усунення недоліків.

15.01.2018 на адресу суду надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 05.02.2018 в справі відкрито провадження та призначено справу до розгляду в підготовчому засіданні за правилами загального позовного провадження.

05.02.2018 судом здійснено запит до нотаріальної контори щодо надання спадкової справи.

25.04.2018 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті.

Заслухавши представника позивача та представника відповідача, дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 19.11.1997 Органом приватизації Жовтневої райдержадміністрації в м. Києві на підставі розпорядження від 19.11.1997 № 2378 та зареєстрованого в Бюро 26.12.1997 за реєстровим № 3627, право власності на квартиру АДРЕСА_4 зареєстроване за ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в рівних долях. (а.с.12)

Як вбачається з матеріалів спадкової справи, 27.02.2015 ОСОБА_5 було складено заповіт, яким все своє майно останній заповів ОСОБА_1 та який був посвідчений секретарем Мотовилівськослобідською сільською радою Фастівського району Київської області Омельченко Н.А., зареєстровано в реєстрі № 48. (а.с.101).

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть останнього. (а.с.9).

Після смерті ОСОБА_5 П'ятою Київською нотаріальною конторою була відкрита спадкова справа № 577/2015.

Як вбачається з матеріалів спадкової справи, 20.08.2015 ОСОБА_1 до П'ятої Київської нотаріальної контори подано заяву про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_5 в порядку спадкування за заповітом (а.с.91)

29.08.2015 ОСОБА_2 та ОСОБА_2 до П'ятої Київської нотаріальної контори подано заяву про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_5 в порядку спадкування за законом (а.с.106,111)

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Як вбачається з матеріалів спадкової справи, ОСОБА_2 було подано до суду позовну заяву до ОСОБА_1 про встановлення нікчемності заповіту, однак рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 18.05.2016 в задоволенні позовних вимог було відмовлено. Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 20.07.2016 рішення суду першої інстанції залишено без зміни (а.с.129,130).

Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач у встановлений законом строк звернулася до П'ятої Київської нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, а саме: ј частини квартири АДРЕСА_2 та автомобіля маркиVOLKSWAGEN. (а.с. 123)

15.09.2016 позивачу було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом, а саме на автомобіль маркиVOLKSWAGEN, який належав ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3, видане МРЕВ - 6 ДАШ ГУ УМВС України в м. Києві 15.02.2015 та зареєстровано в реєстрі № 3-411. (а.с.134)

Разом з тим, постановою державного нотаріуса № 2637/02-31 від 15.09.2016 ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на право власності на квартиру (а.с. 137-138).

У відповідності до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Стаття 1222 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Статтею 1296 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видасться кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Таким чином, суд погоджується з доводами позивача про те, що за відсутністю правовстановлюючого документу на спірну квартиру остання має право звернення до суду з даним позовом до відповідача, як одного із спадкоємців, який подав заяву про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5

Разом з цим, доводи відповідача про те, що у нього відсутній оригінал правовустановлюючого документу на спірну квартиру не є правовою підставою для відмови у задоволенні даного позову.

З огляду на викладене вище, приймаючи до уваги відсутність у позивача правовстановлюючого документу на спірну квартиру, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача, а тому вважає за можливе визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_4 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2481, 70 грн.

Враховуючи наведене вище, позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 328, 1216, 1218, 1222, 1223, 1261, 1264, 1268, 1296 ЦК України, ст.ст.12-13, 76-81, 141, 197, 258-259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на ј частину квартири АДРЕСА_6, в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Стягнути з ОСОБА_2 ( зареєстрований за адресою:АДРЕСА_7, ІПН: НОМЕР_1) на користь ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН:НОМЕР_2) судовий збір у розмірі 2481, 70 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Суддя: Букіна О.М