441/1214/19 2/441/639/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

23.12.2019 р. Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючої судді Перетятько О.В.

за участі секретаря Сороки М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Городок Львівської області справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користуватися житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання його таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Позов мотивує тим, що вона є власником вказаної квартири, у якій зареєстрований, але більше року фактично не проживає один із колишніх власників - ОСОБА_2 , який втратив будь-який зв`язок із квартирою, жодних витрат по утриманню спірного житла, оплаті комунальних послуг не несе, в квартирі відсутні його особисті речі та документи, є сторонньою людиною для позивачки. З покликанням на порушення свої прав як власника, просить позов задовольнити.

Позивачка в судове засідання не з`явилась, подала до суду письмову заяву, в якій позов підтримала, з мотивів, наведених у ньому, просила розглянути справу за її відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. (а.с. 34).

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлялася належно, у тому числі, в порядку ст. 128 ЦПК України, через публікацію оголошення на вебпорталі судової влади, причини неявки суд не повідомила (а.с. 25, 30, 32, 36, 39-40, 41).

Відповідно до ст. 128 ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Стороні чи її представникові за їх згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам цивільного процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Згідно ч. 4 ст. 223, ч.1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Оглянувши заяву позивачки, вивчивши матеріали справи, суд ухвалює рішення про задоволення позову на підставі наявних у справі доказів, у порядку, передбаченому гл.11 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.383 ЦК України передбачено, що власник будинку має право використовувати помешкання для власного проживання та проживання членів своєї сім"ї.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 34 постанови від 7 лютого 2014 року № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», під час розгляду позовів про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, судам необхідно чітко розмежовувати правовідносини, які виникають між власником та попереднім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сім`ї, попередніми членами його сім`ї, а також членами сім`ї попереднього власника житла. Так, власник житла має право вимагати визнання попереднього власника таким, що втратив право користування житлом, що є наслідком припинення права власності на житлове приміщення (п. З ч. 1 ст. 346 ) із зняттям останнього з реєстрації.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності позивачці - ОСОБА_1 , що підтверджується копіями договору дарування квартири від 22.01.2019 р. та Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 153479704 від 22.01.2019 р. (а.с. 5, 7-8).

Із відомостей відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області від 05.08.2019 р., копії будинкової книги, довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні (будинку) осіб № 844 від 26.06.2019 р., виданої Суховільською сільською радою Городоцького району Львівської області вбачається, що у спірній квартирі за адресою: АДРЕСА_1 зареєстрований ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 9-13, 15, 20).

З позовної заяви, долучених до справи актів фактичного місця проживання № 843 від 26.06.2019 р., № 1495 від 23.09.2019 р., № 1823 від 29.10.2019 р., видно, що ОСОБА_2 зареєстрований в квартирі АДРЕСА_1 , однак, в ньому не проживає без поважних причин з 2016 року (а.с. 14, 27, 35).

Власник відповідно до положень ст. 319 ЦК України володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Оскільки, відповідач вибув із належної ОСОБА_1 квартири АДРЕСА_1 , в якій зареєстрований, більше одного року без поважних причин у ній не проживає у, не є членом її сім`ї, в квартиру не навідується, витрат на утримання житла не несе, обгрунтованих заперечень по суті позову суду не надав, позивачка, як власник житла, вправі вимагати визнання його таким, що втратив право на користування житловим приміщенням, а отже, суд приходить переконання про задоволення позову.

Крім того, суд в порядку ст.141 ЦПК України, стягує з відповідача в користь позивача 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 коп. судового збору.

Керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 263-265, 280-285 ЦПК України, с у д, -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користуватися житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право на користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Стягнути із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_1 , проживаючої по АДРЕСА_3 , зареєстрованої по АДРЕСА_4 768 грн. 40 коп. судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30-ти днів з дня його проголошення. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду через Городоцький районний суд Львівської області протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо заяви про перегляд заочного рішення або апеляційну скаргу не було подано, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення буде складено через десять днів.

Головуючий суддя Перетятько О.В.