П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2019 року місто Київ

Єдиний унікальний номер справи 753/13830/16-ц

Номер провадження 22-ц/824/15876/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Вербової І.М., суддів Саліхова В. В., Шахова О.В.

за участю секретаря судового засідання - Якушко Т.А.,

вивчивши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 23 вересня 2019 року, постановлену під головуванням судді Даниленка В. В., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,

в с т а н о в и в :

У липні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , з урахуванням подальших уточнень, про визнання автомобіля Ноnda Civiс, червоного кольору, 2008 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, виділення ОСОБА_1 на праві власності в порядку поділу спільного сумісного майна з відповідачем злитки золота загальною вагою 325 грам на загальну вартість 363 548 грн. 25 коп., всього майна на загальну суму 363 548 гр. 25 коп.; виділення ОСОБА_2 на праві власності в порядку поділу спільного сумісного майна з позивачем: автомобіль Ноnda Civiс, червоного кольору, 2008 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , щодо якого сплачено 223 074 грн. 43 коп. спільних сумісних коштів, злитки золота загальною вагою 125 грам на загальну вартість 139 826 грн. 25 коп., всього майна на загальну суму 362 900 грн.; витребування у ОСОБА_2 на користь позивача злитки золота загальною вагою 325 грам на загальну вартість 363 548 грн. 25 коп. всього майна на загальну суму 363 548 грн. 25 коп.; стягнення з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору в розмірі 3 635 грн. 48 коп. та витрати на правову допомогу у розмірі 2 500 грн.

У червні 2017 року ОСОБА_2 звернулась з зустрічним позовом до ОСОБА_1 про визнання коштів в розмірі 5 066,39 доларів США та 41 138 грн. 81 коп., що знаходились на депозитних рахунках ОСОБА_1 спільним сумісним майном подружжя, поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, стягнувши з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 Ѕ частку коштів в розмірі 88 484 грн. 50 коп., стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати згідно квитанції.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 23 вересня 2019 року (т. ІІ а.с.82 - 83) позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вищевказаною ухвалою суду, 29 жовтня 2019 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неповне дослідження усіх обставин справи, незаконність та необґрунтованість оскаржуваного судового рішення, просив скасувати ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 23 вересня 2019 року та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що 23 вересня 2019 року через канцелярію суду скаржником було подано заяву про відкладення розгляду справи, у зв`язку з перебуванням останнього на лікарняному та неможливістю забезпечити явку його уповноважених представників Таким чином, ОСОБА_1 було завчасно подано заяву про відкладення розгляду справи, яка не була врахована судом першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали, чим порушено процесуальні права останнього.

Крім того, посилання суду першої інстанції на п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України є помилковим, з огляду на те, що дана норма регулює питання укладення мирової угоди, натомість судом не застосовано п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, що передбачає залишення позовної заяви без розгляду з підстав неявки позивача.

Скаржник зазначає, що навіть при зверненні з зустрічним позовом процесуальні статуси сторін у справі є незмінними, а тому в протоколі судового засідання від 23 вересня 2019 року було невірно вказано його процесуальний статус - як відповідача.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 листопада 2019 року поновлено процесуальний строк на апеляційне оскарження судового рішення, відкрито апеляційне провадження за поданою апеляційною скаргою, надано строк для подачі відзиву.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04 грудня 2019 року закінчено проведення підготовчих дій, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

05 грудня 2019 року на адресу суду надійшов відзив ОСОБА_2 з відповідним підтвердженням його надсилання позивачу за первісним позовом. З відзиву, зокрема, вбачається, що протягом тривалого розгляду справи ОСОБА_1 неодноразово не з`являвся у судові засідання, змінював представників, які, у свою чергу, звертались до суду з клопотаннями про відкладення розгляду справи, посилаючись на різні підстави. Вищенаведене свідчить про зловживання позивачем за первісним позовом своїми процесуальними правами.

Позивач за первісним позовом не з`явився у судове засідання, призначене на 01 квітня 2019 року, звернувшись до суду з аналогічним клопотанням про відкладення розгляду справи, у зв`язку з хворобою. Крім того, до початку судового засідання, призначеного на 23 вересня 2019 року о 10 год. 00 хв., останній не надав суду доказів причини своєї неявки, разом з тим, вищевказане клопотання подав особисто через канцелярію суду 23 вересня 2019 року о 09 год. 21 хв., що свідчить про його перебування в приміщенні суду.

Крім того, невірне зазначення процесуального статусу ОСОБА_1 в протоколі судового засідання від 23 вересня 2019 року є суто механічною помилкою та не впливає на обґрунтованість оскаржуваної ухвали. До того ж останнім у строки визначені процесуальним законом не було подано зауваження на протокол судового засідання.

У судовомузасіданні представник ОСОБА_1 - адвокат Антосина Р. С. підтримав доводи апеляційної скарги та просив суд її задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у ній.

Представник ОСОБА_2 - адвокат Райх Л. М. заперечувала проти доводів апеляційної скарги, просила суд залишити її без задоволення, а ухвалу суду - без змін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши доводи представників сторін, з`ясувавши фактичні обставини справи, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Залишаючи без розгляду позову заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем за первісним позовом та його представником неодноразово були подані клопотання про відкладення розгляду справи, але докази причини неявки не було подано.

23 вересня 2019 року ОСОБА_1 чи його представник до суду не з`явились, причини неявки не повідомили, натомість належним чином були повідомлені про дату, час та місце розгляду справи.

Виходячи зі змісту частин 1-5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

З такими висновками колегія суддів не може погодитись, з огляду на таке.

Відповідно до положень частин 1-2, 5 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до положень п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що 24 жовтня 2018 року ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 було подано клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з неможливістю особистої явки у судове засідання та забезпечення явки уповноважених представників (т. ІІ а.с. 58), розгляд справи було відкладено на 23 листопада 2018 року.

23 листопада 2018 року розгляд даної цивільної справи не відбувся, у зв`язку з занятістю судді в іншому процесі, судове засідання відкладено на 01 квітня 2019 року о 11 год. 00 хв.

01 квітня 2019 року цивільну справу було знято зі складу, у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному, а розгляд справи відкладено на 23 вересня 2019 року, про що свідчити судова повістка про виклик до суду.

23 вересня 2019 року ОСОБА_1 було подано клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з неможливістю особистої явки, що викликана перебуванням на лікарняному. Крім того, останній зобов`язався надати докази на підтвердження вищезазначених обставин у наступному судовому засіданні. Скаржником до апеляційної скарги було додано листок непрацездатності, з якого вбачається, що у період з 20 вересня до 24 вересня 2019 року останній перебував на лікарняному.

Так, приписами статей 223 та 257 ЦПК України встановлено,що підставою для залишення позову без розгляду є лише повторна неявка позивача у судове засідання. Термін «повторна», у розумінні зазначених норм процесуального закону, означає, що одна подія слідує за іншою та не розривається іншими однопредметними подіями. Отже, якщо належним чином повідомлений про розгляд справи позивач двічі поспіль не з'явився в судове засідання, суд залишає позов без розгляду.

У даному випадку, матеріали справи вказують на відсутність ознаки повторності в розумінні вищевказаних норм ЦПК України, оскільки позивач за первісним позовом звернувся до суду з клопотаннями про відкладення судових засідань, призначених на 23 жовтня 2018 року та 23 вересня 2019 року, з посиланням на причини неявки.

Крім того, між вищевказаними датами були призначені судові засідання на 23 листопада 2018 року та 01 квітня 2019 року, на які скаржник з`явився, разом з тим, розгляд справи не відбувся з причин, що не залежали від волі останнього.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувану ухвалу не можна назвати законною та обґрунтованою, оскільки вона постановлена з порушенням приписів ст.ст.223, 257 ЦПК України, у зв`язку з чим наявні підстави для задоволення апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 23 вересня 2019 року - скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Повне судове рішення складено 26 грудня 2019 року.

Суддя-доповідач: І.М. Вербова

Судді: В. В. Саліхов

О. В. Шахова