Справа № 703/2781/19
26 грудня 2019 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:
головуючого судді Опалинської О.П.
при секретарі судового засідання Холодняк Л.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Смілянський районний відділ Державної міграційної служби України в Черкаській області, Смілянський районний відділ Державної міграційної служби України в Черкаській області про усунення перешкод у користуванні власністю, шляхом визнання особи такою, що втратила право на користування майном та зняття з реєстраційного обліку , -
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: Смілянський районний відділ Державної міграційної служби України в Черкаській області, Смілянський районний відділ Державної міграційної служби України в Черкаській області про усунення перешкод у користуванні власністю, шляхом визнання особи такою, що втратила право на користування майном та зняття з реєстраційного обліку.
Позовні вимоги обґрунтовує тим, що згідно договору купівлі-продажу від 26 серпня 2014 року посвідченого приватним нотаріусом Смілянського міського нотаріального округу Леус Н.В. та зареєстрованого в Реєстрі за № 1043 ОСОБА_3 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 . В даному будинку зареєстрований відповідач по справі ОСОБА_2 , який в ній не проживає майже три роки. Враховуючи те, що відповідач не проживає в квартирі більше одного року звернулася до суду з позовом та просить визнати його таким, що втратив право на користування квартирою АДРЕСА_1 та зняття його з реєстраційного обліку за вищевказаною адресою. Крім того, просила стягнути з відповідача на її користь понесений нею судовий збір та витрати за надання правничої допомоги.
В судове засідання позивач не з`явилася, надала суду заяву в якій справу просить розглянути без її участі, на задоволенні позову наполягає, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
Представник 3-ї особи: Смілянський районний відділ Державної міграційної служби України в Черкаській області надіслала до суду лист в якому зазначила, що відповідно до ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення повноважень органів місцевого самоврядування та оптимізації надання адміністративних послуг» повноваження у сфері реєстрації місця проживання фізичних осіб передано з 04 квітня 2016 року до віддання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад. На підставі цього просила замінити третю особу на належну.
Ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 01 жовтня 2019 року до участі у розгляді справи в якості третьої особи залучено виконавчий комітет Смілянської міської ради Черкаської області.
Представник третьої особи виконавчого комітету Смілянської міської ради Черкаської області надіслав до суду письмові пояснення в яких зазначив, що доводи позивача до залучення виконавчого комітету в якості третьої особи є безпідставними та не вмотивованими, крім того не зазначено яким чином рішення суду може вплинути на права та обов`язки виконавчого комітету. Просив прийняти рішення у відповідності до вимог чинного законодавства та розгляд справи проводити без участі представника.
Відповідно до вимог ч.2 ст. 191 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
За згодою позивача, викладеної в письмовій заяві, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.
Оскільки розгляд справи відбувався за відсутності учасників процесу фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалося.
Вивчивши матеріали справи, надані сторонами докази, дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, вважає позовну заяву ОСОБА_1 обґрунтованою та такою, що підлягає до часткового задоволення, виходячи із наступного.
Статтею 76 ЦПК України визначено, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч. 1 ст. 95 ЦПК України).
За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу від 26 серпня 2014 року посвідченого приватним нотаріусом Смілянського міського нотаріального округу Леус Н.В. та зареєстрованого в реєстрі за №1043 ОСОБА_4 продала ОСОБА_5 квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 8-9).
Як вбачається із витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 26017527 від 26 серпня 2014 року ОСОБА_5 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі купівлі-продажу від 26 серпня 2014 року (а.с. 10).
Як вбачається із свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 виданого 03 серпня 2016 року Канівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області ОСОБА_5 уклала шлюб та змінила прізвище на « ОСОБА_6 » (а.с. 11).
Як вбачається із акту обстеження будинковолодіння від 25 квітня 2019 в квартирі АДРЕСА_1 зареєстрований ОСОБА_2 , який в ній не проживає (а.с. 13).
Згідно ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Відповідно до ч.1 ст.316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Із змісту ч.1 ст. 317 ЦК України вбачається власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Частинами 1, 2 статті 319 ЦК України визначено власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Відповідно до ст.150 ЖК громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Статтею 391 ЦК України визначено, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до Правових позицій висловлених судовою палатою у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ (справи пов`язані із застосуванням норм про захист права власності) згідно із ст.15, п.4 ч.2 ст.16, ст.ст.386, 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування своїм майном. Підставою для задоволення позову власника є встановлення факту порушення прав власника і об`єктивно існуючих перешкод у здійсненні ним цих прав.
Враховуючи викладене, а також те, що ОСОБА_2 який зареєстрований в квартирі АДРЕСА_1 , за цією адресою не проживає та створює перешкоди в користуванні квартирою його власнику та можливістю вільно розпорядитися своєю власністю, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 , є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Вирішуючи вимоги позивача про зняття відповідача з реєстрації, суд виходить з наступного.
В ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" №1382-IV від 11 грудня 2003 року зняття з реєстрації місця проживання здійснюється на підставі, зокрема, судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.
Таким чином, рішення про зняття з реєстрації приймається уповноваженими посадовими особами органів реєстрації на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. Відтак, заявлена позовна вимога є передчасною.
У відповідності зі ст. 133 ч.3 ЦПК України витрати на професійну правничу допомогу відносяться до судових витрат як витрати, повязані з розглядом справи.
Порядок визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу, розподілу витрат між сторонами визначається ст. 137 ЦПК України.
Згідно зі ст. 137 ч.2 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, повязану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Як передбачено ч. 3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Відповідно до п.48 постанови Пленуму ВССУ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», витрати на правову допомогу, граничний розмір якої визначено відповідним законом, про що зазначено в пункті 47 цієї постанови, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.
Позивач не надала суду договору про надання правничої допомоги, свідоцтва адвоката про право на заняття адвокатською діяльністю, квитанцію на оплату юридичних послуг, відтак суд не вбачає підстав про стягнення витрат за надання правничої допомоги в розмірі 1500 гривень.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача належить стягнути сплачений судовий збір в розмірі 768 гривень 40 копійок.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 1, 2, 76, 81, 89, 137, 133, 141, 223, 247, 259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, ст.ст.15, 16, 316, 317, 319, 321, 391ЦК України, ст.150 ЖК Української РСР, ст.41 Конституції України, ЗУ "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" №1382-IV від 11 грудня 2003 року, Правовими позиціями висловленими судовою палатою у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ (справи пов`язані із застосуванням норм про захист права власності), -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Смілянський районний відділ Державної міграційної служби України в Черкаській області, Смілянський районний відділ Державної міграційної служби України в Черкаській області про усунення перешкод у користуванні власністю, шляхом визнання особи такою, що втратила право на користування майном та зняття з реєстраційного обліку, задовольнити частково.
Визнати ОСОБА_2 , таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 , зареєстрованого АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована та жителька АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 судові витрати по справі в розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 (сорок) копійок.
В решті позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржене позивачем в 30-денний строк з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час проголошення рішення протягом 30 днів з дня його отримання.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на його оскарження, а в разі оскарження після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не буде скасовано.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області.

Сторони по справі:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована та жителька АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , зареєстрований АДРЕСА_2 .

Головуючий О.П.Опалинська