УХВАЛА

27 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 760/17314/17

провадження № 61-19284ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Червинської М. Є. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 11 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Клименка Дмитра Борисовича, третя особа - ОСОБА_3 , про визнання недійсним застереження про задоволення вимог іпотекодержателя в позасудовому порядку та визнання недійсним договору іпотеки, та касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 20 серпня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 10 жовтня 2019 року у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2018 року за нововиявленими обставинами

ВСТАНОВИВ :

У жовтні та грудні 2019 року до суду касаційної інстанції надійшли зазначені касаційні скарги ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2018 року, постанову Київського апеляційного суду від 11 липня 2019 року, ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 20 серпня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 10 жовтня 2019 року.

Відповідно до протоколів автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 жовтня 2019 року та 11 грудня 2019 року справу для розгляду призначено судді-доповідачу Червнській М. Є. та суддями Бурлакову С. Ю., Коротону В. М.

У грудні 2019 року до суду касаційної інстанції надійшла заява ОСОБА_1 , відповідно до якої заявником зазначено про порушення порядку визначення судді-доповідача для розгляду касаційної скарги, оскільки його касаційні скарги на різні процесуальні рішення суддів розподілені одному судді-доповідачу, та заявником зазначено інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді.

Пунктом 5 частини першої статті 36 ЦПК України передбачено, що суддя не може розглядати справу та підлягає відмову (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Стаття 6 Конвенції вимагає суд у межах своїх повноважень бути неупередженим. Неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або суб`єктивного ставлення, що може бути оцінене багатьма способами (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії»).

Практика ЄСПЛ свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається, окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумнівів у неупередженості конкретного судді (п. 45-50 рішення ЄСПЛ у справі «Морель проти Франції»: пункт 23 рішення ЄСПЛ у справі «ПескадорВалеро проти Іспанії») або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (пункт 40 рішення ЄСПЛ у справі «Лука проти Румунії»), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованого сумніву в неупередженості суду (пункт 44 рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії»; пункт 30 рішення ЄСПЛ у справі «Пабла Кю проти Фінляндії»; пункт 96 рішення ЄСПЛ у справі «Мікалефф проти Мальти»).

Європейський суд з прав людини в пункті 49 рішення у справі «Білуха проти України» вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 5 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявив суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

З метою уникнення сумнівів у неупередженості та забезпечення об`єктивності розгляду даних касаційних скарг, заява про самовідвід підлягає задоволенню.

Керуючись статтею 36 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Заяву судді Червинської М. Є. про самовідвід у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Клименка Дмитра Борисовича, третя особа - ОСОБА_3 , про визнання недійсним застереження про задоволення вимог іпотекодержателя в позасудовому порядку та визнання недійсним договору іпотеки задовольнити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Є. Червинська