У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.12.2019 Справа №607/24951/19

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області, в складі судді Братасюка В.М., розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Головко Д.В. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсними пунктів договору позики та стягнення переплаченої суми за договором позики, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області перебуває цивільна справа №607/24951/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсними пунктів договору позики та стягнення переплаченої суми за договором позики.

09 грудня 2019 року на адресу Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області надійшло клопотання від представника позивача адвоката Головко Д.В. про його участь у судовому засіданні, яке призначене на 13 січня 2020 року на 10 год. 00 хв., в режимі відеоконференції у Дніпровському районному суді м. Києва. В обґрунтування заявленого клопотання посилається на те, що через віддаленість між місцем проживання позивача і його захисника та Тернопільським міськрайонним судом, відсутністю часу та коштів на переїзд, просить провести судове засідання в режимі відеоконференції.

При вирішенні клопотання суд виходить з наступного.

Згідно із ч.1 ст.212 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Крім цього, відповідно до ч. 5 ст. 212 ЦПК України суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

Аналіз наведеної норми свідчить, що постановлення ухвали про участь учасника цивільного процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції є не обов`язком, а правом суду.

У приміщенні Тернопільського міськрайонного суду наявні лише чотири зали судового засідання, обладнані системою відеоконференції, які використовуються слідчими суддями та суддями, що розглядають кримінальні справи для комунікації з місцями тимчасового тримання осіб, які перебувають під вартою.

Суд зауважує, що такий спосіб участі має винятковий характер, та має бути зумовлений обґрунтованими причинами, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони в судовому засіданні.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини у справах «Аксой проти Туреччини» («Aksoy v. Turkey») і «Кудла проти Польщі» («Kudla v. Poland») стаття 13 Конвенції гарантує на національному рівні доступність засобу юридичного захисту, здатного забезпечувати втілення в життя змісту конвенційних прав і свобод, незалежно від того, у якій формі вони закріплені в національному правовому порядку. Засоби юридичного захисту, які вимагаються за статтею 13 Конвенції, повинні бути ефективними як у теорії, так і на практиці; використанню засобів захисту не повинні невиправдано та необґрунтовано перешкоджати дії чи бездіяльність органів влади держави-відповідача.

Згідно із правовою позицією Європейського суду з прав людини, викладеною в п. п. 66-69 рішення у справі «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «…сторони зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти повагу до інших учасників процесу та суду, вживати заходів до всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи протягом розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції…».

Норми права щодо участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції передбачають визначення конкретного суду, де має бути проведена відеоконференція, що вимагає додаткового з`ясування питання про те, чи можливе її проведення саме у той час, коли в тому суді буде відбуватися відеоконференція.

Крім того, хід і результати процесуальних дій, проведених в режимі відеоконференції, мають фіксуватися за допомогою технічних засобів відеозапису. У разі виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні, за наявності ухвали про таку участь, суд відкладає розгляд справи, крім випадків, коли відповідно до норм відповідного процесуального кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи.

Зазначене не сприяє оперативності судового розгляду та з урахуванням прецедентної практики Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує справедливий судовий розгляд упродовж розумного строку, може привести до перевищення встановленого законом строку розгляду справи.

Крім того, суд зауважує, що представником позивача уже подавалося клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, яке було задоволено судом. Проте, судове засідання, яке мало місце 05 грудня 2019 року не відбулося, через неможливість встановити відеоконференц зв`язок з Дніпровським районним судом м. Києва, у зв`язку із відсутністю в останньому вільних залів для проведення ВКЗ. З огляду на зазначене суд не вбачає виключних обставин, які унеможливлюють безпосередню участь у судовому засіданні представника позивача адвоката Головко Д.В.

За вказаних обставин, суд не вбачає необхідності у проведенні судового засідання в даній справі в режимі відеоконференції.

На підставі викладеного, керуючись ст.212 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволені клопотання представника позивача адвоката Головко Д.В. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсними пунктів договору позики та стягнення переплаченої суми за договором позики відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддяВ. М. Братасюк