Житомирський апеляційний суд
Справа №293/1351/17 Головуючий у 1-й інст. Бруховський Є. Б.
Категорія 39 Доповідач Павицька Т. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2019 року

Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого Павицької Т. М.,

суддів Миніч Т. І., Трояновської Г. С.,

за участю секретаря Кучерявого О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу №293/1351/17 за позовом ОСОБА_1 до Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Черняхівського районного суду Житомирської області від 06 серпня 2019 року, ухвалене під головуванням судді Бруховського Є.Б. в смт Черняхів,

в с т а н о в и в :

У грудні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із даним позовом, в якому просив визначити йому додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 . Позовні вимоги мотивував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , після якої відкрилась спадщина на житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку, на якій розташований даний житловий будинок. За життя, 08.07.2013 ОСОБА_4 уклала заповіт, яким, заповідала вищевказаний житловий будинок та земельну ділянку - ОСОБА_1 03 лютого 2014 року вищевказане майно, ОСОБА_4 подарувала позивачу, згідно договорів дарування. Зазначав, що договори дарування за рішенням суду були визнані недійсними, а заповіт залишено чинним. Проте, оформити спадщину він не має можливості, оскільки пропустив строк для подачі заяви про її прийняття. Даний строк пропустив у зв`язку з тим, що родичі спадкодавця в період прийняття спадщини оскаржували дійсність заповіту та договорів дарування, що зайняло тривалий період часу. У зв`язку із пропуском строку прийняття спадщини, йому постановою нотаріуса від 29.11.2017 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно померлої ОСОБА_4 Вважає, що дані причини пропуску строку прийняття спадщини є поважними, а тому просив задовольнити його позовні вимоги.

Рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області від 06 серпня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено. Визначено поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_4 Визначено ОСОБА_1 додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори терміном в 3 (три) місяці після вступу рішення в законну силу.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу та вважає, що судове рішення ухвалене з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, висновки суду не відповідають обставинам справи. А тому, воно підлягає скасуванню з ухваленням нового про відмову у задоволенні позовних вимог. На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо визнання поважними причинами пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, так як, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд повинен виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Разом з тим, юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини не може бути визнана поважною причиною пропуску такого строку.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 08 липня 20013 року ОСОБА_4 склала заповіт за яким все її майно, що буде належати їй на день її смерті, де б воно не знаходилося і з чого не складалось, в тому числі належний їй житловий будинок та земельна ділянка, що розташовані по АДРЕСА_1 , заповіла ОСОБА_1

03 лютого 2014 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 укладено договір дарування, відповідно до якого відповідач набув право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 .

Цього ж дня між ними укладено договір дарування належної ОСОБА_4 земельної ділянки, площею 0,1499 га призначеної для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських споруд, яка розташована за вказаною адресою.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла.

З матеріалів справи вбачається, що Черняхівською державною нотаріальною конторою за заявами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про прийняття спадщини 17 липня 2014 року заведена спадкова справа №173/2014 після померлої ОСОБА_4 .

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною другою статті 1220 ЦК України встановлено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Відповідно до частини другої статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За правилами статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у своїй постанові від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» (у пункті 24) з метою забезпечення однакового застосування законодавства про спадкування роз`яснив, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області від 30 серпня 2017 року відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним та визнання договорів дарування недійсними. Рішенням Апеляційного суду Житомирської області від 28 листопада 2017 року рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог про визнання правочинів недійсними скасовано та ухвалено в цій частині нове судові рішення. Визнано недійсним договір дарування житлового будинку, укладений 03 лютого 2014 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , який посвідчений державним нотаріусом Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області Пилипчуком В.І. та зареєстрований в реєстрі №221. Визнано недійсним договір дарування земельної ділянки, укладений 03 лютого 2014 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , який посвідчений державним нотаріусом Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області Пилипчуком В.І. та зареєстрований в реєстрі №221. В решті рішення суду першої інстанції залишено без змін.

На наступний день після ухвалення судового рішення апеляційною інстанцією, ОСОБА_1 звернувся до Черняхівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4

Постановою державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області Пилипчука В.І. від 29 листопада 2017 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 Підставою для відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину було те, що ОСОБА_1 не прийняв спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 заповідачки ОСОБА_4 в порядку та строк, встановлені чинним законодавством України.

Встановивши, що позивач помилково вважав, що у нього відсутні підстави для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , оскільки у нього вже було наявне право власності на спірне майно відповідно до договорів дарування, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність об`єктивних причин, у зв`язку з якими ОСОБА_1 звернувся із заявою про прийняття спадщини з пропуском встановленого на це строку, а відтак, і про задоволення позову.

З огляду на вищевказане апеляційний суд вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої залишити без змін, оскільки доводи апеляційної скарги висновки суду першої інстанції не спростовують

Керуючись статтями 259, 268, 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Черняхівського районного суду Житомирської області від 06 серпня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Дата складення повного судового рішення 24 вересня 2019 року.

Головуючий Судді