Справа № 754/2421/19
У Х В А Л А

Іменем України

1

19 грудня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого - судді Галась І.А.

при секретарі - Гергель В.А.

у відсутності сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Масловського І.А. про виправлення описки в рішенні Деснянського районного суду м. Києва від 01 жовтня 2019 року в цивільній справі №754/2421/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

01 жовтня 2019 року Деснянським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів, яким позов було задоволено.

19 листопада 2019 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Масловський І.А. звернувся з заявою про виправлення описки в рішенні Деснянського районного суду м. Києва від 01 жовтня 2019 року, мотивуючи тим, що правильно було б зазначити двічі в резолютивній частині «стягнути аліменти починаючи з травня 2019 року з Відповідача ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 на двох малолітніх дітей: сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , аліменти у твердій грошовій сумі по 3 000 тисяч гривен на кожну малолітню дитину до їх повноліття. Всього: 6 000 грн.».

Відповідно до ч.1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

В судове засідання сторони по справі для розгляду питання про виправлення описки не викликалися у відповідності до ч.2 ст. 269 ЦПК України, згідно якої їх участь у судовому розгляді питання про внесення виправлення в ухвалу суду визнана не є обов`язковою.

Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що заява про виправлення описки, допущеної у рішенні суду не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києвавід 01 жовтня 2019 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів - задоволено. Шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції м. Києва 11 червня 2005 року, актовий запис №461 - розірвано.

Прізвище позивача після розірвання шлюбу змінено на дошлюбне « ОСОБА_1 ».

Стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ) аліменти на утримання сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в твердій грошовій сумі у розмірі 3000,00 гривень, що підлягають індексації, щомісячно, починаючи з 31 травня 2019 року і до досягнення дитиною повноліття.

Стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ,(РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ) аліменти на утримання сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в твердій грошовій сумі у розмірі 3000,00 гривень, що підлягають індексації, щомісячно, починаючи з 31 травня 2019 року і до досягнення дитиною повноліття.

Стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ) судовий збір в розмірі 768,40 гривень.

Стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь держави судовий збір у розмірі 768,40 гривень.

Виходячи із змісту статті 269 ЦПК України, описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Під описками розуміють, як правило, випадкове перекручення слів, зокрема прізвищ, імен, по батькові, назв юридичних осіб тощо, тобто помилки, що порушують правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Відповідно до п. 19постанови Пленуму Верховного Суду України №14від 18.12.2009року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності,які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адреси, зазначення дат та строків.

Арифметичні помилки - це неправильне викладення вихідних даних для розрахунків, які не відповідають наявним у справі доказам, або результатів арифметичних дій.

Відповідно до статті 265 ЦПК України рішення суду складається з вступної, описової, мотивувальної і резолютивної частин. У вступній частині рішення зазначаються: 1) дата і місце його ухвалення; 2) найменування суду; 3) прізвище та ініціали судді або склад колегії суддів; 4) прізвище та ініціали секретаря судового засідання; 5) номер справи; 6) ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи; 7) вимоги позивача; 8) прізвища та ініціали представників учасників справи. В описовій частині рішення зазначаються: 1) стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача; 2) заяви, клопотання; 3) інші процесуальні дії у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо). У мотивувальній частині рішення зазначаються: 1) фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини; 2) докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення; 3) мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику; 4) чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду; 5) норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування; 6) норми права, на які посилалися сторони, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування. У резолютивній частині рішення зазначаються: 1) висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної з заявлених вимог; 2) розподіл судових витрат; 3) строк і порядок набрання рішенням суду законної сили та його оскарження; 4) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків сторін (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України;

Відповідно до п. 8 постанови Пленуму Верховного Суду України №14від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», ухвалене у справі судове рішення має бути гранично повним, ясним, чітким, викладеним у відповідній послідовності.

Суд, дослідивши зміст заяви про виправлення описки, ознайомившись із матеріалами справи, змістом рішення суду, не знаходить підстав для виправлення описки в резолютивній частині рішення суду від 01 жовтня 2019 року, оскільки зазначене заявником не є опискою, а по суті зводиться до його бачення викладення резолютивної частини рішення суду.

Керуючись ст.ст. 259-261, 269, 353-355, 432 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволені заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Масловського І.А. про виправлення описки в рішенні Деснянського районного суду м. Києва від 01 жовтня 2019 року в цивільній справі №754/2421/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий: