ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2722/19 Справа № 211/5743/17 Суддя у 1-й інстанції - Сарат Н. О. Суддя у 2-й інстанції - Барильська А. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2019 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Барильської А.П.

суддів - Бондар Я.М., Зубакової В.П.

сторони:

позивач - ОСОБА_1

відповідачі - Товариство з обмеженою відповідальністю «Комбінат благоустрою», ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні у порядку ч. 13 ст. 7, ч. 1 ст. 369 ЦПК України без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Комбінат благоустрою» на рішення Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 жовтня 2018 року, яке ухвалено суддею Сарат Н.О. у місті Кривому Розі Дніпропетровської області та повне судове рішення складено 24 жовтня 2018 року, -

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2017 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Комбінат благоустрою» (далі ТОВ «Комбінат благоустрою»), ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди, спричиненої залиттям квартири і судових витрат.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що 30.10.2017 року внаслідок затікання води в результаті прориву труби стоку центрального опалення між 3 та 4 поверхами, пошкоджені матеріали оздоблення стелі, стін та підлоги житлової кімнати, кухні та коридору. Даний факт підтверджується актом від 30.10.2017 року, складеним ТОВ «Комбінат благоустрою». Після виклику працівників ТОВ «Комбінат благоустрою» для перекриття вентеля в підвальному приміщенні будинку, вода текла по стінах квартири позивача ще добу, оскільки заглушка, що перекриває подачу води повністю не виконувала свої функції та пропускала воду. Будинок, в якому проживає позивач, перебуває на балансі ТОВ «Комбінат благоустрою» через що останні зобов'язані належно виконувати свої обов'язки, передбачені Статутом та Житловим кодексом України. Позивач неодноразово зверталася до відповідача ТОВ «Комбінат благоустрою» з проханням відшкодувати завдану шкоду, але відповідач не відреагував. В 2015 році позивач зробила в квартирі капітальний ремонт, а після затоплення, станом на 13.12.2017 року, нормальне проживання у власній квартирі стало для позивача стражданням. Згідно висновку експерта, вартість ремонтно-відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1, після залиття кухні, коридору, житлової кімнати квартири становить 16378,00 грн. Вартість ремонтно-відновлювального ремонту ймовірно після залиття житлової кімнати квартири позивача становить 6024,00 грн. Загальна вартість ремонту після залиття квартири 22402,00 грн. За експертизу позивачем ОСОБА_1 було сплачено 1500 грн. Позивач скористалася послугами юриста для захисту свого порушеного права в суді та понесла витрати на допомогу 4000 грн. В наслідок всього пережитого у позивача погіршився стан здоров'я, квартира по цей час не просохла, стіни виділяють вологу, внаслідок чого на стінах та стелі в квартирі почався ріст грибку та плісняви. Залиття квартири з вини відповідача спричинило позивачеві не тільки погіршення здоров'я, а й ряд незручностей та ускладнень в житті, ремонт, відновлення нормального стану квартири, пошкодження майна, неможливість користування ним. Моральну шкоду позивач оцінила в 31000 грн. За пред'явлений позов позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 900 грн. та 640 грн. Всі ці заявлені суми коштів позивач просила стягнути з відповідачів, а саме з ТОВ «Комбінат благоустрою» 20161,80 грн. матеріальних збитків, з відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, по 1120,10 грн. матеріальних збитків, стягнути з ТОВ «Комбінат благоустрою» моральну шкоду в розмірі 31000 грн., 1500,00 грн. витрат на проведення експертизи, 4000,00 грн. витрат на правничу допомогу, судовий збір стягнути з відповідачів.

Рішенням Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 жовтня 2018 року позовні вимоги задоволено частково.

Стягнуто з ТОВ «Комбінат благоустрою» на користь позивача ОСОБА_1 в рахунок відшкодування матеріальних збитків 16 378,00 грн.

Стягнуто з ТОВ «Комбінат благоустрою» на користь позивача ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 2000 грн.

Стягнуто з ТОВ «Комбінат благоустрою» на користь позивача ОСОБА_1 судовий збір в сумі 1540 ,00 грн., витрати на проведення експертизи 1500,00 грн.

В іншій частині позову відмовити.

В апеляційній скарзі відповідач ТОВ «Комбінат благоустрою» просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про відмову в задоволені позовних вимог, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, а також неповне з'ясування судом обставин справи. Судом не враховано причинного зв'язку між неправомірними діями чи бездіяльністю і наявністю шкоди. Так, судом не було взято до уваги, що надання послуг у будинку АДРЕСА_1 здійснювалося якісно та своєчасно, жодних скарг від мешканців будинку не надходило. Причиною залиття квартири позивача є аварійне руйнування цілісної труби центрального опалення при запуску опалення на житловий будинок. Відповідно до Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76, спуск води із системи центрального опалення в період опалювального сезону допускається при аварії, якщо вимикання окремих відгалужень не забезпечує можливості її ліквідації, а також якщо температура води в зворотній магістралі знижується до 5 градусів С при температурі зовнішнього повітря нижче 0 градусів. ТОВ «Комбінат благоустрою» необхідно було ліквідувати аварійну ситуацію, яка сталася в житловому приміщенні АДРЕСА_2, проте мешканців зазначеної квартири вдома не було, тому вчасно ліквідувати аварійну ситуацію відповідач не мав змоги, у зв'язку з чим відсутній причинний зв'язок між вищевказаними дійми відповідача та завданою шкодою, що є підставою для відмови в задоволенні заявлених позовних вимог.

Також відповідач зазначає про те, що суд першої інстанції не взяв до уваги, що засувки та шарові крани подачі теплоносія неможливо не до кінця перекрити, оскільки вони нові та були в справному стані.

Крім того, відповідач вважає, що причиною довготривалого затоплення квартири позивача є необережне, недбале і необачне ставлення до користування сантехнічним обладнанням власників квартири АДРЕСА_2, тому відшкодування заподіяної шкоди позивачу внаслідок залиття квартири необхідно покласти на них.

На думку апелянта у зв'язку з невідповідністю звіту про оцінку майнового збитку, наданого позивачем, з нормами законодавства щодо проведення судових експертиз та експертних досліджень, стягнення 1500 грн. з ТОВ «Комбінат благоустрою» за її оформлення є неправомірним.

Також звертає увагу на те, що позивачем не вказано, якими діями відповідача ТОВ « Комбінат благоустрою» спричинена їй моральна шкода та в чому полягає їх неправомірність.

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача зазначає, що оскаржуване судове рішення є законним та обґрунтованим, в процесі розгляду справи суд не порушив норм ні матеріального, ні процесуального права, а тому рішення суду слід залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Справа розглядається без повідомлення учасників справи, в порядку ч. 13 ст. 7, ч. 1 ст. 369 ЦПК України, оскільки ціна позову менше 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог, доводів апеляційної скарги та відзиву на неї, за наявними у справі матеріалами, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, з наступних підстав.

Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що ОСОБА_1 є власницею квартири АДРЕСА_1, що підтверджується свідоцтвом на право власності на житло НОМЕР_1 від 22.10.1999 року (том № 1 а.с. 10), 30.10.2017 року квартира, що належить позивачу ОСОБА_1, була затоплена.

Комісією в складі майстра ОСОБА_7, слюсарів ОСОБА_8 та ОСОБА_9 в присутності та за участі позивача ОСОБА_1 30.10.2017 року був складений Акт про залиття її квартири. На підставі Акту комісія встановила та зафіксувала, що 30.10.2017 року в будинку АДРЕСА_1 відбулося затоплення квартири № 6: у кухні видно сліди затікання в куті на стіні; у санвузлі видно сліди затікання; у кімнаті видно сліди затікання в куту на стіні. Причиною залиття вказано аварійне руйнування цілісності труби центрального опалення в перекритті між 3 та 4 поверхами. (том № 1 а.с. 12).

Згідно висновку експерта з питань будівельно-технічної експертизи № 19-18 від 05 березня 2018 року щодо визначення вартості ремонтно-будівельних робіт внаслідок залиття квартири, а саме кухні, коридору, житлової кімнати 3, які зазначені в Акті від 30.10.2017 року, позивачу була заподіяна майнова шкода в сумі 16378,00 грн. А вартість ремонтно - відновлювального ремонту кімнати 5, яка не зазначена в Акті про залиття квартири від 30.10.2017 року становить 6024,00 грн. (том № 1 а. с. 61-96).

Згідно Акту від 31.10.2017 року Комісія в складі майстра дільниці ОСОБА_10 та слюсаря сантехніка ОСОБА_8 в присутності мешканця квартири АДРЕСА_5, для ліквідації аварійної ситуації на системі центрального опалення в квартирі № 10 працівникам ТОВ «Комбінат благоустрою» не було надано у зв'язку з тим, що мешканці були відсутні. (том № 1 а.с. 136).

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що залиття квартири позивача сталося внаслідок прориву трубопроводу центрального опалення, який знаходиться між поверхами будинку, за належне утримання та ремонт яких відповідає ТОВ «Комбінат благоустрою», а тому саме відповідач ТОВ «Комбінат благоустрою» повинен нести цивільно-правову відповідальність за заподіяну матеріальну шкоду.

Крім того відмовляючи в задоволенні позовних вимог позивача щодо стягнення матеріальної шкоди з відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 суд першої інстанції послався на відсутність належних та допустимих доказів на підтвердження факту спричинення позивачу шкоди внаслідок винної протиправної поведінки відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, не доведення, що залиття сталось в результаті халатного ставлення відповідача до сантехнічних приладів, оскільки залиття сталося через руйнування цілісності труби центрального опалення в перекритті між 3 та 4 поверхами.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями, бездіяльністю немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

У п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз'яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення, а саме наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв'язок між шкодою та поведінкою заподіювача, вина. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна одночасна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення.

В п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31 березня 1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз'яснено, що обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 встановлено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого наведена у додатку № 4 до вказаних Правил.

Основною метою при складанні акту залиття квартири є встановлення причин залиття, та осіб, відповідальних за спричинену шкоду.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», аварія - це пошкодження інженерних мереж, обладнання або конструктивних елементів споруд, що виникло з техногенних або природних причин, які перешкоджають їх подальшій експлуатації відповідно до технічних умов; балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом; внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які знаходяться в межах будинку, споруди; утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством.

Згідно п. 12 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45, балансоутримувач житлового будинку або уповноважена ним особа несе відповідальність перед власником, наймачем (орендарем) приміщення житлового будинку в разі: ненадання або надання не в повному обсязі послуг, що призвело до збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю,- шляхом відшкодування збитків.

Як вбачається з матеріалів справи, 30.10.2017 року відбулося затоплення квартири за АДРЕСА_1, яка належить позивачу.

Комісією в складі майстра, слюсарів в присутності позивача був складений Акт про залиття квартири позивача. Комісія встановила, що 30.10.2017 року в будинку АДРЕСА_1 відбулося затоплення квартири № 6: у кухні видно сліди затікання в куті на стіні; у санвузлі видно сліди затікання; у кімнаті видно сліди затікання в куту на стіні. Причиною залиття вказано аварійне руйнування цілісності труби центрального опалення в перекритті між 3 та 4 поверхами. Акт про залиття був підписаний всіма присутніми членами комісії, що були, брали участь у встановленні факту залиття квартири (том № 1 а.с. 12).

Відповідно до Акту від 31.10.2017 року, для ліквідації аварійної ситуації на системі центрального опалення, в квартиру АДРЕСА_2 ТОВ «Комбінат благоустрою» не було надано доступу, у зв'язку з тим, що мешканці були відсутні. (а.с. 136).

На думку колегії суддів, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність в даному випадку правових підстав для задоволення позовних вимог позивача, оскільки встановленими обставинами та матеріалами справи доведено факт залиття квартири позивача з вини ТОВ «Комбінат благоустрою», який повинен утримувати в належному технічному стані трубопроводи, здійснювати його технічне обслуговування та ремонт, тому повинен нести відповідальність за спричинення шкоди власникові квартири у будинку.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово- комунальних послуг.

У зв'язку з вищезазначеним, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для стягнення на користь позивача спричинену матеріальну шкоду саме з ТОВ «Комбінат благоустрою».

Доводи відповідача про те, що причиною довготривалого затоплення квартири позивача є необережне, недбале і необачне ставлення до користування сантехнічним обладнанням власників квартири АДРЕСА_2, тому відшкодування заподіяної шкоди позивачу внаслідок залиття квартири необхідно покласти на них, колегія суддів не бере до уваги оскільки, як вбачається з Акту від 31.10.2017 року для ліквідації аварійної ситуації на системі центрального опалення в квартирі АДРЕСА_2 ТОВ «Комбінат благоустрою» не було надано доступу, у зв'язку з тим, що, мешканці були відсутні, а не тому що вони відмовились від надання доступу. Законом України «Про житлово - комунальні послуги» саме на ТОВ «Комбінат благоустрою» покладено обов'язок щодо належного утримання трубопроводу центрального опалення, який знаходиться між поверхами будинку.

Доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції не взяв до уваги, що засувки та шарові крани подачі теплоносія не можливо не до кінця перекрити, оскільки вони нові та були в справному стані, колегія суддів не бере до уваги, оскільки аварія пориву трубопроводу центрального опалення, який знаходиться між поверхами будинку обслуговується відповідачем, тому надання таких послуг у належній кількості та якості покликано унеможливити виникнення аварійних ситуацій, проте внаслідок неналежного виконання відповідачем своїх обов'язків з утримання будинку, а саме: обслуговування трубопроводу центрального опалення, який знаходиться між поверхами будинку, відбулось залиття квартири позивача.

Крім того, колегія суддів погоджується з розміром матеріальної шкоди, визначеним судом першої інстанції, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, з огляду на наступне.

Згідно частини 2статті 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Відповідно до статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно частини 2 статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Як вбачається з матеріалів справи, висновком експерта з питань будівельно - технічної експертизи № 19-18 від 05 березня 2018 року щодо визначення вартості ремонтно-будівельних робіт після залиття квартири позивача, визначено, що внаслідок залиття квартири, а саме кухні, коридору, житлової кімнати 3, що зазначені в Акті від 30.10.2017 року, була заподіяна майнова шкода в сумі 16 378,00 грн., є належним доказом у справі, оскільки, будь-яких доказів того, що зазначений у висновку розмір майнової шкоди не відповідає дійсному, відповідачем не надано.

Колегія суддів відхиляє доводи відповідача про невідповідність звіту про оцінку майнового збитку, наданого позивачем, з нормами законодавства щодо проведення експертного дослідження, та стягнення 1500 грн. з ТОВ «Комбінат благоустрою» за її оформлення, оскільки витрати за проведення висновку були понесені позивачем для захисту своїх прав, що відповідно до ч. 3 п. 2 ст. 133 ЦПК України є частиною судових витрат, пов'язаних із розглядом справи.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що відповідно до ст. 141 ЦПК України разі задоволення позову витрати, пов'язані з проведенням експертизи, покладаються на відповідача.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, враховуючи всі обставини по справі, дійшов також обґрунтованого висновку і щодо стягнення з відповідача моральної шкоди.

При цьому, при вирішенні питання про розмір відшкодування моральної шкоди, заподіяної позивачеві, суд врахував роз'яснення п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31 березня 1995 р. (з подальшими змінами) «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» та належним чином обґрунтував розмір моральної шкоди в сумі 2000 гривень, так як у позивача погіршився стан здоров'я, квартира по цей час не просохла, стіни виділяють вологу, внаслідок чого на стінах та стелі в квартирі почався ріст грибку та плісняви. Залиття квартири з вини відповідача спричинило позивачеві не тільки погіршення здоров'я, а й ряд незручностей та ускладнень в житті, ремонт, відновлення нормального стану квартири, пошкодження майна, неможливість користування ним потребувала додаткових зусиль для організації свого життя.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що вирішуючи спір, суд першої інстанції в достатньо повному обсязі встановив права і обов'язки сторін, що брали участь у справі, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін, дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону. Висновки суду обґрунтовані і підтверджуються письмовими доказами.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 367, ч. 1 ст. 369, ст. ст. 374, 375, 382 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Комбінат благоустрою» - залишити без задоволення.

Рішення Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 жовтня 2018 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 18 лютого 2019 року.

Головуючий:

Судді: