09.12.2019 Справа № 469/1026/19
2-з/469/3/19
09 грудня 2019 року смт.Березанка
Березанський районний суд Миколаївської області в складі головуючого судді Гапоненко Н.О., розглянувши без повідомлення учасників справи заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, -
в с т а н о в и в:
23 жовтня 2019 року до Березанського районного суду Миколаївської області надійшла цивільна справа №489/4816/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до Виробничого кооперативу "Кемпінг "Сонячний", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Душейко О.М. та Державного реєстратора Миколаївської районної державної адміністрації Мостецького Д.О. про визнання правочинів недійсними та поділ спільного майна подружжя, відповідно до ухвали Ленінського районного суду м.Миколаєва від 10 вересня 2019 року, для розгляду за місцезнаходженням нерухомого майна за правилами виключної підсудності.
Позовна заява обґрунтована тим, що позивач з 28 липня 2000 року перебував у зареєстрованому шлюбі із ОСОБА_2 , який рішенням Заводського районного суду м.Миколаєва від 23 вересня 2015 року розірвано. Під час перебування у шлюбі із позивачем ОСОБА_2 стала членом Виробничого кооперативу "КЕМПІНГ "СОНЯЧНИЙ" (далі - кооператив), за спільні сімейні кошти нею у повному обсязі був сплачений пайовий внесок у розмірі 105894,00 гривень та набуто прав на частку у майні кооперативу, визначену в установчих документах в межах її персоніфікованого паю, що дорівнює 13,32 %; частка ОСОБА_2 у пайовому фонді кооперативу є спільною сумісною власністю колишнього подружжя. За рахунок внеску ОСОБА_2 були побудовані будинку АДРЕСА_1 .
У серпні 2019 року позивач довідався, що ОСОБА_2 штучно перевела свій пай та вивела ліквідну нерухомість із кооперативу на користь пов"язаної особи - доньки ОСОБА_3 , з метою уникнення поділу вказаного майна з позивачем.
Правочини ОСОБА_2 щодо виходу із кооперативу та передачі доньці частки у пайовому фонді у розмірі 105894,00 грн. не були спрямовані на реальне настання обумовлених ними правових наслідків, а свідчать про умисел ОСОБА_2 та ОСОБА_3 приховати справжні наміри, а саме уникнути майнового спору за участю позивача як одного із співвласників спірного майна щодо поділу спільно набутого під час перебування у шлюбі майна.
Посилаючись на викладене, позивач просив:
1. Визнати недійсним та скасувати рішення загальних зборів членів виробничого кооперативу "КЕМПІНГ "СОНЯЧНИЙ" від 16 червня 2019 року, оформлене пунктом 4 порядку денного протоколу загальних зборів, щодо введення до складу членів виробничого кооперативу ОСОБА_3 ; виведення зі складу членів виробничого ОСОБА_2 ; передачі ОСОБА_3 частки у пайовому фонді виробничого кооперативу "КЕМПІНГ "СОНЯЧНИЙ", яка належить ОСОБА_2 у сумі 105894,00 грн., що складає 13,32% пайового фонду;
8.Визнати спільною сумісною власністю ОСОБА_2 та ОСОБА_1 частку у пайовому фонді виробничого кооперативу "КЕМПІНГ "СОНЯЧНИЙ", яка належить Зотовій у сумі 105894,00 грн., що складає 13,32% пайового фонду.
12 вересня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Березанського районного суду із заявою про забезпечення позову, у якій просить накласти арешт, у тому числі із забороною укладати договори, вчиняти інші правочини щодо відчуження нерухомого майна:
- двоповерхового кам`яного котеджу загальною площею 97,4 кв.м. та земельної ділянки, що розташовані за адресою: АДРЕСА_4 ;
-двоповерхового кам`яного котеджу загальною площею 416,4 кв.м. з прилеглими будівлями та спорудами та земельної ділянки, що розташовані за адресою: АДРЕСА_5 .
Свої вимоги мотивував тим, що нерухоме майно, реєстрацію права власності на яке за ОСОБА_3 позивач просить скасувати, є фактично виведеною часткою із пайового фонду кооперативу, а тому наявна об`єктивна можливість відчуження вказаного майна під час розгляду справи, що унеможливить у подальшому поділ спільного майна.
Ухвалою Березанського районного суду Миколаївської області від 17 вересня 2019 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову повернуто заявнику.
Постановою Миколаївського апеляційного суду від 06 листопада 2019 року вказану ухвалу суду скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.
02 грудня 2019 року представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Герцуна В.С. звернувся до суду із клопотанням про зустрічне забезпечення позову, у якому просив при задоволенні заяви ОСОБА_1 (повністю або частково) про забезпечення позову застосувати зустрічне забезпечення позову шляхом зобов"язання позивача ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок Березанського районного суду гроші в сумі 105894 грн., посилаючись на те, що застосування заходів забезпечення позову у вигляді заборони відчуження (арешту) порушуватиме законні права ОСОБА_3 , оскільки вона буде позбавлена можливості реалізовувати правомочності власника, зокрема здійснити продаж нерухомого майна; майновий стан позивача, який є внесеним до Єдиного реєстру боржників, а його майно арештоване, зробить неможливим виконання рішення суду про відмову в позові та стягнення збитків на користь відповідача.
Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заяву про забезпечення позову розглянуто судом без повідомлення учасників справи.
Згідно зі ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
Позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ст.150 ЦПК України).
Як роз`яснено в пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 2 грудня 2006 р., розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.
З матеріалів заяви про забезпечення позову та позовної заяви вбачається, що між сторонами дійсно виник спір щодо права на майно, набуте під час шлюбу позивача ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; наявні підстави вважати, що майно, на яке позивач просить накласти арешт, є предметом спору, та що існують ризики його відчуження, що не заперечується і представником відповідача ОСОБА_3 адвокатом Герцуном В.С. у заяві про застосуваннязаходів зустрічного забезпечення.
За таких обставин суд вважає, що існує ймовірність відчуження нерухомого майна, вказаного у заяві про забезпечення позову, що може ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду в разі задоволення позову, а тому посилання позивача на необхідність забезпечення позову є обгрунтованими, а зазначені ним види забезпечення позову є співмірними із заявленими позовними вимогами.
Як передбачено ст.154 ЦПК України,суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).
Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.
Відповідно до п.1 ч.3ст. 154 ЦПК України суд зобов"язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.
Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:
1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;
2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.
Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у звязку із забезпеченням позову.
Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову.
В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.
Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.
Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.
Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.
Надані представником відповідача витяги за результатами пошуку виконавчих проваджень, відомостей про існування заборон на відчуження майна позивача, внесення позивача до Єдиного реєстру боржників свідчать про те, що майно позивача має розмір, недостатній для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові
З метою забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, внаслідок позбавлення можливості реалізовувати правомочності власника, суд вважає необхідними застосувати в цій справі зустрічне забезпечення позову.
З урахуванням того, що заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову, суд вважає необхідним в порядку зустрічного забезпечення позову зобов`язати позивача внести на депозитний рахунок суду 105894,00 грн., що є вартістю нерухомості, зазначеної у позові.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-154, 258-261 ЦПК України , суд -
п о с т а н о в и в:
Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.
Накласти арешт, у тому числі із забороною укладати договори, вчиняти інші правочини щодо відчуження нерухомого майна, власником якого є ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_6 , а саме на:
- двоповерховий кам`яний котедж загальною площею 97,4 кв.м. та земельну ділянку, що розташовані за адресою: АДРЕСА_4 ;
-двоповерховий кам`яний котедж загальною площею 416,4 кв.м. з прилеглими будівлями та спорудами та земельну ділянку, що розташовані за адресою: АДРЕСА_5 .
У порядку зустрічного забезпечення зобов`язати ОСОБА_1 протягом десяти днів з дня постановлення цієї ухвали внести на депозитний рахунок Березанського районного суду Миколаївської області 105894 (сто п"ять тисяч вісімсот дев"яносто чотири) гривні 00 копійок.
Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ним ухвали суду щодо зустрічного забезпечення позову у встановлений строк заходи забезпечення позову будуть скасовані.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та підлягає негайному виконанню незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Примірник ухвали про забезпечення позову залежно від виду вжитих заходів одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів..

Ухвалу про забезпечення позову може бути оскаржено до Миколаївського апеляційного суду протягом п"ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя: