У Х В А Л А

27 грудня 2019 року місто Київ

справа № 755 /15360/15-ц

апеляційне провадження № 22-ц/824/18267/2019

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Головачова Я.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданої представником ОСОБА_2 , на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 11 січня 2016 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором; зустрічним позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль" про визнання кредитного договору недійсним,

в с т а н о в и в :

У серпні 2015 року ПАТ "Райффайзен Банк Аваль" звернулося з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 14 серпня 2015 року відкрито провадження у справі, а ухвалою суду від 16 вересня 2015 року справу направлено за підсудністю до Дарницького районного суду міста Києва.

У листопаді 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зустрічною позовною заявою про визнання кредитного договору недійсним.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 20 грудня 2016 року зустрічну позовну заяву прийнято до спільного розгляду з первісним позовом ПАТ "Райффайзен Банк Аваль" про стягнення заборгованості за кредитним договором.

5 грудня 2019 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 11 січня 2016 року про відкриття провадження.

Суд вважає за необхідне повернути апеляційну скаргу з таких підстав.

За приписами статі 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

На суд покладено обов`язок вживати заходів для запобігання учасниками справи зловживання процесуальними правами.

З матеріалів справи убачається, що Дарницьким районним судом міста Києва не постановлювалася ухвала про відкриття провадження у справі від 11 січня 2016 року.

При цьому у грудні 2017 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 вже звертався з апеляційною скаргою на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 11 січня 2016 року, яка була повернута ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 24 січня 2018 року. Повертаючи апеляційну скаргу скаржнику, суд апеляційної інстанції виходив із того, що Дарницьким районним судом міста Києва не постановлювалася ухвала про відкриття провадження від 11 січня 2016 року (а.с. 124, 146 т 3).

Подання представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 повторної апеляційної скарги на неіснуюче судове рішення (ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 11 січня 2016 року) є прикладом систематичного зловживання процесуальними правами і полягає у їх недобросовісному використанні, яке можна кваліфікувати через критерій відсутності серйозного законного інтересу, тобто легітимного прагнення до отримання певних переваг, передбачених процесуальним законом.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненням головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Цивільний процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в цивільному судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справи, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі Шульга проти України, no. 16652/04, від 2 грудня 2010 року) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення Суду у справі Мусієнко проти України, no. 26976/06, від 20 січня 2011 року).

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про зловживання скаржником процесуальними правами, внаслідок чого апеляційна скарга ОСОБА_1 , подана представником ОСОБА_2 , підлягає поверненню.

Керуючись статтями 44, 260, 261 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , поданої представником ОСОБА_2 , на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 11 січня 2016 року у справі № 755/15360/15-ц повернути скаржнику.

Копію ухвали разом із доданими до скарги матеріалами надіслати особі, яка подала апеляційну скаргу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя Я. В. Головачов