Справа №: 398/1802/19
провадження №: 2/398/1283/19
"17" вересня 2019 р., Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі
головуючого судді Ніколаєва М.В.,
з участю секретаря Василяки І.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Олександрія цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Ковальов Андрій Ігорович до Олександрійської міської ради Кіровоградської області, про визнання права власності на майно в порядку спадкування,
На обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що 13 січня 2014 року ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 Глазковим Ю.В., яким все своє майно заповіла позивачеві ОСОБА_1 .
Так як перед смертю ОСОБА_3 протягом тривалого часу тяжко хворіла та потребувала постійної сторонньої допомоги та догляду, на момент відкриття спадщини позивач постійно проживав з ОСОБА_3 у належній їй квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , будучи зареєстрованим у власній квартирі за адресою: АДРЕСА_3 .
Зважаючи на це, а також на той факт, що у передбачений ч. 1 ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини позивачем не було подано до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини заяву про відмову від її прийняття, позивач вважає, що він у відповідності до вимог ч. 3 ст. 1268 ЦК України є таким, що прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5 . ОСОБА_6
Проте, 29 серпня 2018 року нотаріусом позивачеві було надано роз`яснення про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 2205/01-16, оскільки він у шестимісячний строк з дня відкриття спадщини не звернувся до нотаріуса.
Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 27.05.2019 року справу прийнято до провадження та призначено до підготовчого судового засідання.
Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 09.07.2019 року закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду.
Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 в судове засідання не Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник позивача через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності та за відсутності позивача, на позовних вимогах наполягають, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник позивача через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності та за відсутності позивача, на позовних вимогах наполягають.
Представник відповідача Олександрійської міської ради Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив.
Враховуючи згоду представника позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити на підставі наявних матеріалів справи заочне рішення, відповідно до вимог ст.ст. 280-284 ЦПК України.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Судом встановлено наступне.
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_2 від 27 лютого 2018 року, виданого Олександрійським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Кіровоградській області , актовий запис № 244.
Відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло від 18 березня 1993 року, виданого виконкомом Олександрійської міської ради народних депутатів, та зареєстрованого Олександрійським КМБТІ 30.06.1993 року в реєстрі за № 8431/52, а також архівної довідки № 722 від 15.07.2019 року встановлено, що квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 на праві спільної власності станом на 01.01.2013 року належить ОСОБА_7 та ОСОБА_3 .
Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.01.2014 року, виданого державним нотаріусом Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1, встановлено, що ОСОБА_3 є спадкоємцем майна ОСОБА_7 , а саме Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 . Вказаний факт підтверджується також копією витягу № 16040389 від 13.01.2014 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, а також інформаційною довідкою № 181214980 від 17.09.2019 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчудження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.
13.01.2014 року ОСОБА_3 склала заповіт, який був посвідчений державним нотаріусом Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 Глазковим Ю.В., відповідно до якого ОСОБА_3 усе своє майно, де б воно не було із чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Реєстрація вказаного заповіту підтверджується також копією витягу № 36303191 від 13.01.2014 року про реєстрацію в спадковому реєстрі.
На заяву ОСОБА_1 щодо спадкування майна, яке належало ОСОБА_3 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 , державним нотаріусом Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 надано відповідь № 2205/016 від 29.08.2018 року. Згідно даної відповіді ОСОБА_1 не може реалізувати своє право на спадкування після смерті ОСОБА_3 так як спадщина ним не прийнята у строк, встановлений згідно положень статті 1270 ЦК України.
З інформації, наданої суду завідувачем Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 від 31.05.2019 року № 1104/01-16 вбачається, що після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 станом на 30.05.2019 року в Олександрійській міській державній нотаріальній конторі № 1 спадкова справа не заводилася.
Відповідно до інформаційної довідки зі спадкового реєстру № 56367066 від 31.05.2019 року, що надана суду Олександрійською міською державною нотаріальною конторою № 1 не встановлено наявності спадкових справ та виданих на їх підставі свідоцтв про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Відповідно акту-розпорядження № 235 від 22.05.2019 року, затвердженого директором КП «Житлогосп» ОСОБА_8 , та складеного майстром дільниці ОСОБА_9 у присутності сусідів ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , встановлено, що ОСОБА_1 проживав у квартирі АДРЕСА_1 та вів сумісне господарство разом з ОСОБА_3 з вересня 2016 року та до дня її смерті, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_3 . Вказаний факт підтверджується довідкою № 196 від 22.05.2019 року, виданою директором КП «Житлогосп» ОСОБА_8 .
Стаття 321 ЦК України визначає, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до статті 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Згідно із п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду за правилами позовного провадження.
Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України - спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою
Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом, а з аналізу змісту ст. ст. 1222, 1241 ЦК України вбачається, що спадкування за законом має місце лише тоді і в тому обсязі, в якому воно не змінено заповітом, крім випадків права на обов`язкову частку у спадщині, незалежно від заповіту.
За приписами ст. ст. 1233 - 1236 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Чинність заповіту щодо складу спадщини встановлюється на момент відкриття спадщини.
Згідно зі ст. 1247 ЦК України заповіт складається у письмовій формі, із зазначенням місця та часу його складення. Заповіт має бути особисто підписаний заповідачем. Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251 - 1252 ЦК України.
У відповідності зі ст. 1223 ЦК у разі відсутності заповіту право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України - спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.
Статтею 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем майна ОСОБА_3 відповідно до заповіту, складеного останньою. Інших спадкоємці майна після смерті ОСОБА_3 відсутні.
Враховуючи встановлені обставини, а також те, що позивач не має іншої можливості захистити своє право на спадщину, зокрема через нотаріальні органи, суд вважає, що відповідно до ст. 16 ЦК України його цивільне право підлягає захисту шляхом визнання за позивачем права власності на вказане майно в порядку спадкування за заповітом.
Не зважаючи на те, що суд задовольняє позов повністю, враховуючи, що спір у справі виник не з вини відповідача, в порядку ч. 9 ст. 141 ЦПК України, судові витрати слід покласти на позивача.
Керуючись статями 1216-1226,1233-1234,1258,1261,1267-1273 ЦК України, статтями 141, 258, 259, 263, 265, 268, 273 ЦПК України, суд,
Позов задовольнити повністю.
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер картки платника податків НОМЕР_3 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 .
Судові витрати покласти на позивача.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційну скаргу на заочне рішення може бути подано позивачем до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом 30 днів з дня складення рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення суду складено 17 вересня 2019 року.
Учасники справи:
ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , адреса для листування: АДРЕСА_4 ).
ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_5 .
Суддя М.В. Ніколаєв