УХВАЛА

28 грудня 2019 року м. Кропивницький

справа № 383/156/19

провадження № 22-ц/4809/1196/19

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: Карпенка О. Л. (головуючий, суддя-доповідач), Єгорової С. М., Мурашка С. І.,

за участю секретаря судового засідання Діманової Н. І.,

учасники справи:

позивач заступник керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Бобринецької районної державної адміністрації Кіровоградської області та Відділу освіти, молоді та спорту Бобринецької районної державної адміністрації Кіровоградської області,

відповідач ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Першого заступника керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області на ухвалу Бобринецького районного суду Кіровоградської області (суддя Адаменко І. М.) від 31 травня 2019 року,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2019 року заступник керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Бобринецької районної державної адміністрації Кіровоградської області та Відділу освіти, молоді та спорту Бобринецької районної державної адміністрації Кіровоградської області звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення коштів в порядку регресу.

Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 31 травня 2019 року позовну заяву заступника керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Бобринецької районної державної адміністрації Кіровоградської області та Відділу освіти, молоді та спорту Бобринецької районної державної адміністрації Кіровоградської області до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди в порядку регресу залишено без розгляду з підстав, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Перший заступник керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області подав апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції у якій просить скасувати її та ухвалити нове рішення, про задоволення позовних вимог.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно п. 14 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктом 10 ч. 1 ст. 252 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Під час розгляду справи в апеляційному суді встановлено, що 16 жовтня 2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду передав на розгляд Великої Палати Верховного Суду справу ЄУН 912/2385/18 за позовом заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі: Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Східного офісу Державної аудиторської служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укртранссервіс-груп», Відділу освіти, молоді та спорту Устинівської районної державної адміністрації про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 90 577, 26 грн.

За висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, які обґрунтовані нормами статей 19, 131-1 Конституції України, статей 53, 174 ГПК України, статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», рішеннями Конституційного Суду України від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, від 20 грудня 2017 року № 2-р/2017, від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019, від 20 червня 2019 року № 6-р/2019, виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом:

додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором;

обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду.

У контексті зазначених питань колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на правовий висновок, викладений у постанові колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07 грудня 2018 року у справі № 924/1256/17 про те, що з метою підтвердження судом підстав для представництва прокурором інтересів, прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом. Колегія суддів зазначає, що цей висновок Велика Палата Верховного Суду конкретизувала у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц стосовно відсутності необхідності підтвердження прокурором відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але зауважує, що у справі, що переглядається, на відміну від справи № 587/430/16-ц, розглядається питання наявності підстав для представництва інтересів держави прокурором у суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Також колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наводить питання щодо правових наслідків у випадку, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, не зазначив визначені законом підстави для звернення до суду, не дотримався процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»), які, на думку колегії суддів, потребують правового висновку Великої Палати Верховного Суду:

чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності;

які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, установить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Оскільки справа у подібних правовідносинах передана на розгляд Великої Палати Верховного Суду з метою формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, суд вважає за необхідне зупинити апеляційне провадження у справі, що переглядається, до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.

Керуючись п. 10 ч. 1 ст. 252, ст. 253 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційне провадження у справі ЄУН 383/156/19 за позовом заступника керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Бобринецької районної державної адміністрації Кіровоградської області та Відділу освіти, молоді та спорту Бобринецької районної державної адміністрації Кіровоградської області до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди в порядку регресу зупинити до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи ЄУН 912/2385/18 за позовом заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі: Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Східного офісу Державної аудиторської служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укртранссервіс-груп», Відділу освіти, молоді та спорту Устинівської районної державної адміністрації про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 90 577, 26 грн.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Головуючий суддя О. Л. Карпенко

Судді С. М. Єгорова

С. І. Мурашко