Провадження № 2/761/8962/2019
У Х В А Л А

20 грудня 2019 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Савицький О.А., вивчаючи матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ігнатов Олександр Віталійович, ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу, визнання прав спільної сумісної власності на майно, визнання договору недійсним та розподіл спільної сумісної власності,

В С Т А Н О В И В:

18.12.2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ігнатов О.В., ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу, визнання прав спільної сумісної власності на майно, визнання договору недійсним та розподіл спільної сумісної власності.

Разом з тим, під час вивчення матеріалів вказаної позовної заяви було встановлено, що вони не відповідають вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, перш за все, слід зазначити, що відповідно п.п.3, 4 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

У зв`язку з наведеним, позивачу у позовній заяві слід зазначити попередній (орієнтований) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Так, вивчивши матеріали позовної заяви, вважаю, що вони не відповідають вимогам вищенаведених ч.3 ст. 175 ЦПК України, а саме у позовній заяві містяться позовні вимоги, згідно яких позивач встановити факт проживання позивача з відповідачем однією сім`єю та визнати недійсним договір купівлі - продажу квартири № 2866 від 22.11.2019 року укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , та дві вимоги майнового характеру, в порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю, набутою позивачем та відповідачем за час спільного проживання однією сім`єю, визнати квартиру спільною сумісною власністю з правом приватної власності за кожним по Ѕ частині кв. АДРЕСА_1 та витребувати нерухоме майно Ѕ частини кв. АДРЕСА_1 з володіння ОСОБА_3 , частина вимог пред`явлена не до відповідача, а до третьої особи, що не передбачено чинним законодавством.

Також, у вимогах зазначений ОСОБА_4 , який є однією із сторін договору купівлі - продажу квартири № 2866 від 22.11.2019 року, який позивач просить визнати недійсним, тому позивачу необхідно визначити статус у позовній заяві такої особи, оскільки її позовні вимоги стосуються прав та обов`язків такої особи.

У разі виправлення недоліків, нову позовну заяву необхідно подати разом із копіями заяв відповідно до кількості учасників процесу.

Крім того, як передбачено вимогами ч.4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак, звертаючись до суду з даним позовом, позивачем не додано до позовної заяви документу, що підтверджує сплату судового збору. Натомість, як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач просить суд відстрочити їй сплату судового збору, посилаючись на стан здоров`я та скрутне матеріальне становище.

Так, відповідно до положень ч.ч.1,3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

-розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або:

-позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або:

-предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, виходячи з вищенаведених вимог закону, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Разом з тим, будь-яких доказів на підтвердження неможливості сплатити судовий збір за подання даного позову до суду, матеріали справи не містять.

За вказаних обставин, суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору за подання даного позову до суду.

Положеннями ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру, які подаються до суду фізичними особами або фізичною особою-підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а із позовних заяв немайнового характеру, які подаються до суду фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, згідно з вимогами ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Так, зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачем у позовній заяві об`єднано дві вимоги майнового характеру, а також дві вимоги немайнового характеру.

Відтак, враховуючи положення ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», позивач не надав до суду підтвердження щодо сплати судового збору за подання до суду позову не майнового характеру, та за подання до суду позову з вимогою майнового характеру, а відтак, враховуючи зазначине, позивачу потрібно сплатити до суду судовий збір за майнову вимогу в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову та за кожну немайнові вимоги по 768,40 грн.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження заяви до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та керуючись ст.ст. 4-6 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ігнатов Олександр Віталійович, ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу, визнання прав спільної сумісної власності на майно, визнання договору недійсним та розподіл спільної сумісної власності, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали, попередивши, що в разі не усунення вказаних недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м.Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: