Справа № 373/2251/18
УХВАЛА

про зупинення провадження у справі

21 лютого 2019 року м. Переяслав-Хмельницький

Суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області Свояк Д.В., розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного Товариства ОСОБА_1 «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованостів розмірі 11862,77 грн.

Представник позивача ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом та просить стягнути з ОСОБА_2 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором №б/н від 05.02.2016 в сумі 11862,77 гривень та судові витрати в сумі 1762,00 гривень.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 14.02.2019 року відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження, визначено відповідачу п'ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

На час розгляду справи було установлено, що ухвалою Верховного Суду у складі ОСОБА_4 Касаційного цивільного суду від 12 вересня 2018 року передано на перегляд ОСОБА_5 Верховного Суду справу в подібних правовідносинах №754/13763/15-ц за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» про стягнення заборгованості за кредитним договором, за касаційною скаргою ПАТ КБ «ПриватБанк» на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 29.01.2016 та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 20.04.2016.

Постановляючи ухвалу, Верховний Суд у складі ОСОБА_4 Касаційного цивільного суду виходив з того, що є достатньо обґрунтовані підстави для відступлення від правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду України від 24.09.2014 у справі №6-144цс14, щодо застосування норми права (ст. 207, 259 ЦК України) у подібних правовідносинах.

У справі, що надійшла до суду, ОСОБА_1 звернувся з позовом до відповідача та просив стягнути заборгованість за кредитом на підставі Анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку, посилаючись на те, що при підписанні анкети-заяви позичальник погодився з тим, що підписана ним анкета-заява разом з Умовами та Правилами про надання банківських послуг, Правилами користування платіжною карткою та Тарифами Банку складають між ним та Банком Договір.

Фактичні обставини справ, предмет і підстави позову, зміст позовних вимог, застосовані норми права у наведених постановах Верховного Суду України є аналогічними.

В ухвалі Верховного Суду у складі ОСОБА_4 Касаційного цивільного суду зазначено про наявність підстав для відступлення від правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду України від 24.09.2014 у справі №6-144цс14, а також необхідність усунення виявлених розбіжностей у практиці розгляду судами аналогічних спорів.

Таким чином, висновок ОСОБА_5 Верховного Суду у справі №754/13763/15-ц має суттєве значення для правильного вирішення цієї справи.

Отже, суд вважає, що розгляд справи за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості є неможливим до закінчення перегляду в касаційному порядку ОСОБА_5 Палатою Верховного Суду справи №754/13763/15-ц.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.252 ЦПК України суд може з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об'єднаною палатою, Палатою Верховного Суду.

За таких обставин провадження в справі слід зупинити, оскільки від висновку ОСОБА_5 Верховного Суду у справі №754/13763/15-ц залежить правильне вирішення справи № 373/2251/18 за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.252, 253, 260, 268, 389 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі за позовом Акціонерного Товариства ОСОБА_1 «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - зупинити до закінчення перегляду в касаційному порядку ОСОБА_5 Палатою Верховного Суду справи №754/13763/15-ц.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених ст. 353 ЦПК України.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_6