КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
363/3517/17 Доповідач: Чобіток А.О.
У Х В А Л А

23 грудня 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді Чобіток А.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 07 жовтня 2019 року, яка містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та звільнення від сплати судового збору, в справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , Приватного акціонерного товариства «Страхової компанії ЮНІВЕС» про стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди, заподіяних дорожньо-транспортною пригодою, -

у с т а н о в и в :

У вересні 2017 року позивачі звернулись до суду з вищевказаним позовом.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 07 жовтня 2019 року з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , який діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 , стягнуто моральну шкоду в розмірі по 10 000,00 грн. кожному.

Не погодившись з указаним судовим рішенням, представник ОСОБА_1 02.12.2019 року направив апеляційну скаргу, яка містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження мотивоване тим, що копія повного тексту рішення суду була отримана 31.10.2019 року.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи вбачається, що 07.10.2019 року судом першої інстанції проголошено вступну та резолютивну частину рішення, копія якого отримана заявником 31.10.2019 року, а апеляційна скарга направлена поштою 02.12.2019 року в перший робочий день (закінчення строку припадало на вихідний день), тобто у тридцятиденний строк з дня отримання відповідної копії рішення суду.

Суд апеляційної інстанції, дослідивши матеріали справи вважає, що строк на апеляційне оскарження рішення суду підлягає поновленню, оскільки апеляційна скарга подана у строк передбачений п.1 ч. 2 с. 354 ЦПК України.

Крім того, апеляційна скарга містить клопотання про звільнення від сплати судового збору з посиланням на ч.ч. 1,2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», мотивоване тим, що ОСОБА_1 за попередній календарний рік мав мінімальні доходи, у зв`язку з чим судовий збір, який він має сплатити, перевищує 5 % його річних доходів. До того ж ОСОБА_1 є пенсіонером за віком, крім пенсії інших доходів не має, страждає тяжкими хронічними захворюваннями, що підтверджується двома виписками із історії його хвороби, має на утриманні непрацездатних батьків, що підтверджується відповідною медичною документацією, його син загинув. У зв`язку з цим сплата судового збору є надмірним тягарем для ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі зокрема і в разі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік ( п. 1 ч. 1 ст. 1).

У Постанові Пленуму № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснив, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК ( у редакції ЦПК 2017 року стаття 136) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК( у редакції ЦПК 2017 року стаття 12) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При розгляді справ ЄСПЛ встановлює, чи був, з однієї сторони, дотриманий баланс між інтересом держави у стягненні судового збору за розгляд справи, та з іншої - правом заявника на доступ до правосуддя, зокрема, правом представити свою позицію по суті та захистити інтереси в суді; для того, щоб гарантувати такий справедливий баланс, та, власне, зберегти безперебійне функціонування судової системи, суди мають можливість звільнити від судового збору тих заявників, які можуть довести свою погану фінансову ситуацію (справа "Шишков проти Росії" (Shishkov v. Russia), заява № 26746/05). Крім того, на переконання ЄСПЛ, при оцінюванні розміру судового збору слід обов`язково враховувати питання фінансової спроможності заявника його сплатити, а також обставини конкретної справи та стадію провадження (справа "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland), заява № 28249/95); підставою для рішення суду про звільнення від сплати судового збору може бути майновий (фінансовий) стан особи (справа "ФК Мретебі проти Грузії" (FC Mretebi v. Georgia), заява № 38736/04).

Зазначаючи про те, що його майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір, ОСОБА_1 будь-яких доказів свого майнового стану ( довідка про розмір пенсії, довідка ДФС про розмір річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік), які б підлягали оцінці судом, не надав.

Так, ОСОБА_1 надав докази того, що він має непрацездатних батьків, які мають незадовільний стан здоров`я, а також медичні документи щодо його стану здоров`я, датовані 2012 та 2014 роком.

Проте вказані докази не вказують на фінансове становище ОСОБА_1 , а отже відсутні підстави вважати, що майновий стан відповідача перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підставі викладеного, клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Підпунктом 6 пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», визначено, що за подання апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір справляється у розмірі 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у редакції на час подання позову, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою, складала 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (січень 2017 року - 1600 грн., 0,4 його розміру - 640,00 грн.).

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру ( ч. 6 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

Частиною 4 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» установлено, що якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Як убачається з матеріалів апеляційної скарги, то останню подано про перегляд судового рішення в частині задоволених позовних вимог ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , який діяв в інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 , які складаються з вимог немайнового характеру (відшкодування моральної шкоди), унаслідок чого судовий збір при поданні позову підлягав сплаті в розмірі по 640,00 грн., а всього 1280,00 (640х2).

Зважаючи на те, що при поданні апеляційної скарги судовий збір підлягає сплаті в розмірі 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, то ОСОБА_1 при апеляційному оскарженні рішення суду повинен сплатити судовий збір у розмірі 1920,00 грн. (1280х150%) на р/р: 0024; Одержувач УК у Солом`янському районі; Банк одержувача Казначейство України (ЕАП); Код ; МФО банку: 899998; Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Оригінал квитанції про сплату судового збору необхідно подати до суду апеляційної інстанції.

Виходячи з наведеного, провадження по апеляційній скарзі ОСОБА_1 не може бути відкрито, заявнику необхідно надати строк для усунення недоліків, а апеляційну скаргу залишити без руху, попередивши, що в разі неподання оригіналу квитанції про сплату судового збору у вище визначеному розмірі, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута відповідно до ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 4, 8 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 185, 356-357 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Вишгородського районного суду Київської області від 07 жовтня 2019 року задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Вишгородського районного суду Київської області від 07 жовтня 2019 року.

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 07 жовтня 2019 року залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 07 жовтня 2019 року залишити без руху строком не більше ніж на десять днів з дня отримання ухвали.

У разі неподання оригіналу квитанції про сплату судового збору, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута відповідно до ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя: А.О. Чобіток