КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2019 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Оніщук М.І.,

судді Крижанівська Г.В., Чобіток А.О.,

секретар Горбачова І.В.,

за участю:

представника відповідача

ОСОБА_1 . ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану від його її імені та в його інтересах адвокатом Клімовим Ігорем Анатолійовичем, який діє на підставі договору, на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 09 липня 2019 року про забезпечення позову по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Аверс-сіті» до приватного нотаріуса Васильківського районного нотаріального округу Київської області Тернюк Єлизавети Володимирівни, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень і витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 09 липня 2019 року задоволено заяву позивача про забезпечення позову - накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_1 (а.с.68,69).

В апеляційній скарзі представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу скасувати. Вказує, що суд першої інстанції необґрунтовано та безпідставно вжив заходів забезпечення позову. Також зазначає, що між ОСОБА_1 та позивачем жодного спору не існує. Він проживає у квартирі з 2018 року і будь-яких повідомлень про існування прав на квартиру інших осіб не отримував. Наміру відчужити квартиру не має. Отже, у суду першої інстанції не було підстав для висновку про існування реальної загрози невиконання або утруднення виконання можливого рішення суду (а.с.83,84).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 29.08.2019 поновлено строк на апеляційне оскарження, відкрито апеляційне провадження та надано учасникам справи строк для подання відзиву на апеляційну скаргу (а.с.95,96).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04.09.2019 справу призначено до розгляду (а.с.98,99).

У судовому засіданні представник скаржника підтримав апеляційну скаргу з викладених в ній підстав та просив її задовольнити.

Інші особи у судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини своєї неявки суд не сповістили.

Разом з тим, враховуючи положення ч.2 ст. 372 ЦПК України, судом апеляційної інстанції визнано за можливе розглянути справу за відсутності нез`явившихся осіб, оскільки їх неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення представника скаржника, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

З матеріалів справи вбачається, що у липні 2019 року ТОВ «Аверс-сіті» звернулось до суду з позовом до приватного нотаріуса Васильківського районного нотаріального округу Київської області Тернюк Є.В., Забари Ю.О., Філіпчука Д.Ю. в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 32757276 від 06.12.2016 прийняте приватним нотаріусом Васильківського районного нотаріального округу Київської області Тернюк Є.В. щодо квартири АДРЕСА_1 ;

- витребувати від ОСОБА_1 на користь ТОВ «Аверс-сіті» квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 109.

Заявлені вимоги обґрунтовує тим, що ТОВ «Аверс-сіті» є власником спірної квартири, яка була незаконно відчужена, тобто вибула з володіння власника поза його волею (а.с.2-17).

Одночасно з позовною заявою позивачем подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірну квартиру, так як не забезпечення позову у вказаний спосіб, може утруднити чи зробити неможливим виконання можливого судового рішення у дані справі (а.с.18-19).

Забезпечуючи позов суд першої інстанції виходив з того, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Висновок суду про наявність належних підстав для вжиття заходів забезпечення позову є законним і обґрунтованим, з огляду на наступне.

Відповідно до вимог частин 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Положення пункту 1 частини 1 статті 150 ЦПК України передбачає, що позов забезпечується накладенням арешту на майно.

Частина 3 вказаної статті закріплює, що заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в пункті 4 постанови № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При встановленні зазначеної відповідності слід врахувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

Водночас, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Отже, важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору, реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду, відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам та не порушення прав третіх осіб.

Постановляючи оскаржувану ухвалу суд дотримався указаних вище умов та, з огляду на предмет позову, дійшов обґрунтованого висновку про те, що невжиття таких заходів забезпечення позову може ускладнити чи унеможливити виконання судового рішення.

Доводи скаржника про відсутність спору між ним та позивачем і не отримання будь-яких повідомлень про існування прав на квартиру інших осіб, не можуть бути підставою для скасування ухвали суду, оскільки такі доводи не впливають на вирішення питання щодо наявності підстав для вжиття заходів забезпечення позову, а підлягають перевірці судом під час вирішення справи по суті.

Отже, вжиття судом заходів забезпечення позову у виді накладення арешту на майно узгоджується з вимогами процесуального закону і є співмірним із заявленими позивачем вимогами.

Водночас, слід зауважити, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і не порушують прав як відповідача так і третіх осіб на володіння і користування майном, а лише тимчасово (до розгляду справи по суті, ухвалення відповідного судового рішення та набрання ним законної сили) обмежують можливість розпорядження, забезпечуючи тим самим ефективну можливість виконання судового рішення за майновими вимогами, у випадку задоволення позову. У випадку ж відмови у задоволенні позову, вжиті судом заходи підлягають скасуванню.

Таким чином, при апеляційному розгляді справи порушень норм матеріального і процесуального права, які є підставою для скасування ухвали, в справі не виявлено.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду вищевикладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду без змін.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану від його її імені та в його інтересах адвокатом Клімовим Ігорем Анатолійовичем, - залишити без задоволення.

Ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 09 липня 2019 року про забезпечення позову по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Аверс-сіті» до приватного нотаріуса Васильківського районного нотаріального округу Київської області Тернюк Єлизавети Володимирівни, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень і витребування майна з чужого незаконного володіння - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту може бути оскаржена до Верховного Суду.

Повний текст постанови складений 26 вересня 2019 року.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді Г.В. Крижанівська

А.О. Чобіток