справа № 274/2835/18
провадження № 2/0274/1823/18
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

(заочне)

18.02.2019 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_4, ОСОБА_5, про визнання осіб такими, що втратили право на користування жилим приміщенням, -

В с т а н о в и в :

В червні 2018 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою, згідно якої просить визнати відповідачів: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 такими, що втратили право користування жилим приміщенням - будинком № 17 по вул. Огибна в м. Бердичеві Житомирської області.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що житловий будинок № 17 по вул. Огибна в м. Бердичеві Житомирської області належить їй на праві співвласності із ОСОБА_5, що має у власності 44/100 ідеальних часток будинку, ОСОБА_4, що має у власності 26/100 ідеальних часток будинку, їй належить 30/100 ідеальних часток даного будинку. Відповідачі по справі , мати та сестра позивачки, у зазначеному будинку не проживають з 2014 року, оскільки переїхали до Російської Федерації, де і проживають на даний час, адреса їх місцезнаходження позивачці невідома. Факт реєстрації відповідачів в належному позивачці будинку заважає повноцінно ним користуватися та розпоряджатися, змушує нести додаткові витрати по сплаті комунальних послуг.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 23.06.2018 року призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивачка звернулася до суду з письмовою заявою в якій вказала, що позов підтримує повністю, просить справу розглянути в її відсутність, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.

Відповідачі, у встановлений судом строк, відзиву на позовну заяву не надали, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлялися шляхом оголошення, яке розміщене на офіційному веб-сайті Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області, в судове засідання не з'явилися, причини неявки суду не повідомили.

Треті особи - ОСОБА_5, ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду справи, в судове засідання не з"явилися, причину неявки суду не повідомили.

Суд, за письмовою згодою позивачки, ухвалює заочне рішення при заочному розгляді справи, що не суперечить вимогам ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до Закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Як передбачено ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Судом встановлено, що позивачка відповідно до договору дарування 30/100 ідеальних часток житлового будинку від 21.01. 2016 року є власником 30/100 ідеальних часток житлового будинку № 17 , що знаходиться по вул. Огибна в м. Бердичеві Житомирської області, що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно ( а.с. 11-13).

Відповідно до довідки МК ВЖРЕП - 7 № 851 від 04.06.2018 року, в будинку № 17 по вул. Огибна в м. Бердичеві Житомирської області зареєстровані: позивач - ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, та малолітні діти позивачки ( а.с. 10).

Факт не проживання відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, в будинку № 17 по вул. Огибній в м. Бердичеві Житомирської області підтверджується письмовими показами свідків ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_4, які долучені до матеріалів справи.

Таким чином, судом достовірно встановлено, що відповідачі ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, не є власниками будинку № 17 по по вул. Огибна в м. Бердичеві Житомирської області, не проживають в даному будинку з 2010 року, витрати пов'язані з утриманням майна не несуть.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ними і власником житла або законом.

Згідно до ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що відповідачі без поважної причини не проживають за місцем своєї реєстрації з 2010 року, а тому є всі підстави визнати їх таким, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: Житомирська область, м. Бердичів, вул. Огибна, буд. 17.

На підставі викладеного, керуючись ст. 405 ЦК України, ст.12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 268, 273,354 ЦПК України, суд,-

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_4, ОСОБА_5, про визнання осіб такими, що втратили право на користування жилим приміщенням задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4 такими, що втратили право користування жилим приміщенням - будинком № 17 по вул. Огибна в м. Бердичеві Житомирської області.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання , має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно п.п.15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть також подаватися учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Т.М.Вдовиченко