Справа № 368/138/19
провадження № 2-з/368/6/19
У Х В А Л А

про забезпечення позову

"20" лютого 2019 р. Суддя Кагарлицького районного суду Київської області Шевченко І.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

встановив:

До Кагарлицького районного суду Київської області звернувся ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про стягнення суми боргу та процентів за договорами позики.

Окрім того, до Кагарлицького районного суду Київської області було подано заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, в якій просить суд накласти арешт на нерухоме майно, належне на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1, 09200, Київська область, Кагарлицький район, місто Кагарлик, вулиця Комунарська, будинок 38 А, кв. 1), а саме - квартиру 1, в буд. 38 А, по вул. Комунарська в місті Кагарлик, Кагарлицького району Київської області; заборонити ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1, 09200, Київська область, Кагарлицький район, місто Кагарлик, вулиця Комунарська, будинок 38 А, кв.1) у будь-який спосіб відчужувати (в тому числі укладати правочини, які в подальшому можуть призвести до обтяження та/або відчуження) належного йому на праві спільної сумісної власності нерухомого майно а саме - квартири 1, в буд. 38 А, по вул. Комунарська в місті Кагарлик, Кагарлицького району Київської області за будь-якими договорами та іншими правочинами, стороною яких є ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1, 09200, Київська область, Кагарлицький район, місто Кагарлик, вулиця Комунарська, будинок 38 А, кв.1); заборонити органам та суб'єктам державної реєстрації прав, які утворені та діють у відповідності до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», вчинення дій, пов'язаних з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно - квартиру 1, в буд. 38 А, по вул. Комунарська в місті Кагарлик, Кагарлицького району Київської області, яка належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1, 09200, Київська область, Кагарлицький район, місто Кагарлик, вулиця Комунарська, будинок 38 А, кв.1).

У якості підстави для забезпечення позову позивач вказав, що враховуючи те, що відповідач уникає виконання своїх боргових зобов'язань і може вжити заходів, які в подальшому зроблять виконання рішення суду (у разі задоволення позовних вимог) утрудненим або ц взагалі неможливим.

До заяви додано інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав, з якої вбачається наявність на праві спільної сумісної власності у відповідача квартири за адресою: Київська область, Кагарлицький район, місто Кагарлик, вулиця Комунарська, будинок 38 А, кв.1

Обґрунтування необхідності вжиття заходів по забезпеченню позову залишає беззмінним - в разі відсутності заборон (обтяжень) на належне майно відповідача виконати рішення суду буде важко. Як з'ясовано позивачем, відповідач не вперше і не лише у позивача отримує позики, які не повертає. Такі дії свідчать про усвідомлення відповідачем того, що він може не виконувати свої зобов'язання і жодних заходів впливу на нього немає.

Позивач стверджує, що вжиття заходів забезпечення позову не є постійним, а має тимчасовий характер, не повторює та не підміняє позовних вимог і повністю співмірне із вимогами саме на час розгляду справи в суді.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Розгляд справи здійснювався за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам частини 2 статті 247 ЦПК України.

Суддя, дослідивши матеріали заяви, вважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню з наступних підстав.

В провадженні Кагарлицького районного суду Київської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення суми боргу та процентів за договорами позики.

Із позовних вимог вищевказаної справи вбачається, що ОСОБА_1 просить суд стягнути із ОСОБА_3 на його користь 114 193 грн. 68 копійок, з яких: 113 734 грн. є сумою неповернутої позики, 459 грн. 68 копійки - 3% річних за користування неповернутими коштами, і стягнути з ОСОБА_3 на його користь судові витрати.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується:

1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб;

2) забороною вчиняти певні дії;

3) встановленням обовязку вчинити певні дії;

4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобовязання;

5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту;

6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку;

7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору;

8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів;

9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;

10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Статтею 152 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову подається:

1) до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо; 2) одночасно з пред'явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; 3) після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

Положеннями ст. 153 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду). Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання ... Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом присудження реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправя сторін, вживати негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 р. «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно до розяснень, які містяться в п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, зясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у звязку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта № 154064248 від 28.01.2019 р. за відповідачем ОСОБА_4 зареєстровано наступне майно: квартира, що розташована за адресою:Київська область, Кагарлицький район, м. Кагарлик, вул.. Комунарська, 38 А, кв. 1, форма власності якої приватна спільна сумісна, відомості про яке внесено 30.03.2010 р.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що право на доступ до суду повинно бути реальним та ефективним.

Зокрема, ЄСПЛ зазначав: «Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна держава учасниця Конвенції має право встановлювати правила судової процедури, в тому числі і процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити, щоб судовий процес перетворився в безладний рух. Разом з тим, не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимогам, так як доступ до правосуддя повинен бути не тільки фактичним, а й реальним» (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

У справі «Беллет проти Франції» ЄСПЛ зазначив, що «стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, повинен бути достатнім для забезпечення права людини на суд, враховуючи принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в його права».

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності звязку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у звязку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Враховуючи, що позивач просить стягнути з відповідача 114 193 грн. 68 коп. та судові витрати в сумі 1 526 грн.20 коп., незастосування судом заходів, спрямованих на заборону відчуження майна, може в подальшому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, в разі задоволення позовних вимог, за для уникнення відповідальності про повернення боргу, відповідач може здійснити відчуження належного йому нерухомого майна, тому існує необхідність у забезпеченні позову.

Вивчивши заяву про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із заявленими позовними вимогами, суд доходить висновку про обґрунтованість наведених у ній доводів, оскільки вбачаються достатні підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим у подальшому виконання рішення суду, а відтак заява позивача про забезпечення позову підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 159, 160, 260, 261, 354 ЦПК України, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно, належне на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1, 09200, Київська область, Кагарлицький район, місто Кагарлик, вулиця Комунарська, будинок 38 А, кв. 1), а саме - квартиру 1, в буд. 38 А, по вул. Комунарська в місті Кагарлик, Кагарлицького району Київської області.

Заборонити ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1, 09200, Київська область, Кагарлицький район, місто Кагарлик, вулиця Комунарська, будинок 38 А, кв.1) у будь-який спосіб відчужувати (в тому числі укладати правочини, які в подальшому можуть призвести до обтяження та/або відчуження) належного йому на праві спільної сумісної власності нерухомого майно а саме - квартири 1, в буд. 38 А, по вул. Комунарська в місті Кагарлик, Кагарлицького району Київської області за будь-якими договорами та іншими правочинами, стороною яких є ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1, 09200, Київська область, Кагарлицький район, місто Кагарлик, вулиця Комунарська, будинок 38 А, кв.1);

Заборонити органам та суб'єктам державної реєстрації прав, які утворені та діють у відповідності до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», вчинення дій, пов'язаних з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно - квартиру 1, в буд. 38 А, по вул. Комунарська в місті Кагарлик, Кагарлицького району Київської області, яка належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1, 09200, Київська область, Кагарлицький район, місто Кагарлик, вулиця Комунарська, будинок 38 А, кв.1).

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи. Особи, винні в порушення заходів забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Копію ухвали суду для виконання направити до відповідних компетентних органів.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути предявлена до виконання в строк, визначений Законом України «Про виконавче провадження».

Повний текст ухвали виготовлено 20.02.2019 року.

Суддя І.І. Шевченко