Справа № 357/4329/19
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 грудня 2019 року суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бондаренко О.В., оглянувши заяву відповідача Акціонерного товариства «Альфа-Банк» (правонаступника АТ «Укрсоцбанк»), про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа: державний реєстратор Комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Верестун Олексій Іванович, про скасування рішення про державну реєстрацію права на нерухоме майно,-

В С Т А Н О В И В:

Представник відповідача адвокат Кулінич Олександр Володимирович 05.12.2019 року звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, шляхом направлення поштою, яка зареєстрована судом 12.12.2019 року, в якій просить скасувати заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24.09.2019 року у справі №357/4329/19 та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Також, просить поновити АТ «Укрсоцбанк» пропущений з поважних причин строк на подання заяви про перегляд заочного рішення від 24.09.2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа: державний реєстратор Комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Верестун Олексій Іванович, про скасування рішення про державну реєстрацію права на нерухоме майно, обґрунтовуючи, тим, що відповідно до ч.3, ч. 4 ст.284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. Щодо поважності причин неявки у судове засідання, зазначає наступне. З 02.04.2019 року загальними зборами акціонерів АТ «Укрсоцбанк» було прийнято рішення про зміну юридичної адреси. Реєстрацію відповідних змін до статуту банку проведено 02.04.2019 року о 18:00.Так, з 03.04.2019 року юридичною адресою АТ «Укрсоцбанк» є: 03150, Україна, м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100. У АТ «Укрсоцбанк» відсутні відокремлені підрозділи або філії, що також підтверджується витягом з ЄДРПОУ. У поданих процесуальних документах по справі, представник АТ «Укрсоцбанк» зазначав адресу для листування: 04073, м. Київ, проспект Степана Бандери, 9, БЦ «Форум Парк Плаза» корп. 4-Ц. У відзиві на позовну заяву від 23.05.2019 року представник АТ «Укрсоцбанк» Плачинда К.О. зазначав адресу для листування - 04073,м. Київ, проспект Степана Бандери,9,БЦ «Форум Парк Плаза» корп. 4-Ц.Тому ні за адресою: АДРЕСА_1 , ні за адресою: 04073 , м. Київ, проспект Степана Бандери, 9,БЦ «Форум Парк Плаза» корп. 4-Ц ніхто з працівників ПАТ «Укрсоцбанк» повістку про виклик до суду на 24.09.2019 року у справі №357/4329/19 та заочного рішення не отримував. Заочне рішення суду від 24.09.2019 року, яким позовна заява була задоволена, до Банку не надходило, що підтверджується Актом. Лише 27.11.2019 року через офіційний сайт Єдиний державний реєстр судових рішень АТ «Укрсоцбанк» ознайомився із повним текстом Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24.09.2019 року по справі №357/4329/19 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до АТ «Укрсоцбанк» про скасування рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, після чого виникла необхідність в перегляді даного заочного рішення, оскільки судом першої інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права. Звертають увагу на аналогічну ситуацію, викладену в Постанові Верховного Суду від 21.02.2018 року по справі № 346/6820/14-ц: «Разом з тим, у позовній заяві (як і в апеляційній скарзі) адресою листування банком зазначено: АДРЕСА_3 .На вказану адресу повідомлення про розгляд справи судом 05 липня 2016року не було направлено, а тому не можна погодитися із висновком суду першої інстанції, із яким безпідставно погодився апеляційний суд, про те, що позивач та його представник були належно повідомлені про час і місце розгляду справи 05 липня 2016 року». Таким чином, не можна вважати, що АТ «Укрсоцбанк» було належним чином направлено повістку про виклик до суду та повний текст рішення суду першої інстанції, та в АТ «Укрсоцбанк» відсутній повний текст рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24.09.2019 року по справі №357/4329/19 року. Дані обставини просить визнати поважними для поновлення строку на подання заяви на перегляд заочного рішення.

Суд, оглянувши заяву, матеріали справи, прийшов до наступних висновків.

З матеріалів справи вбачається, що 23.04.2019 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області звернулися ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з позовною заявою до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа: державний реєстратор Комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Верестун Олексій Іванович, про скасування рішення про державну реєстрацію права на нерухоме майно.

26.04.2019 року судом було відкрито провадження у зазначеній справі та призначено підготовче судове засідання на 29.05.2019 року.

Про розгляд справи на 29.05.2019 року відповідач АТ «Укрсоцбанк» за адресою: м. Київ, вул. Ковпака, 29, був повідомлений належним чином, по що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 41). Заяв чи клопотань не надходило

29.05.2019 року судом було закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 29.07.2019 року.

Про розгляд справи на 29.07.2019 року відповідач АТ «Укрсоцбанк» за адресою: м. Київ, вул. Ковпака, 29, був повідомлений належним чином, по що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 59).

Крім того, 29.07.2019 року до суду надійшла заява відповідача АТ «Укрсоцбанк», про відкладення розгляду справи.

Про розгляд справи на 24.09.2019 року відповідач АТ «Укрсоцбанк» за адресою: м. Київ, вул. Ковпака, 29, був повідомлений належним чином, по що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 80).

24.09.2019 року заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа: державний реєстратор Комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Верестун Олексій Іванович, про скасування рішення про державну реєстрацію права на нерухоме майно, задоволено в повному обсязі та скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 46059490 від 20.03.2019 року щодо реєстрації права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_4 за Акціонерним товариством «Укрсоцбанк», скасовано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності № 30790214 на квартиру за адресою: АДРЕСА_4 за Акціонерним товариством «Укрсоцбанк», стягнуто з АТ «Укрсоцбанк» на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 768,40 грн., стягнуто з АТ «Укрсоцбанк» на користь ОСОБА_3 судові витрати в розмірі 768,40 грн., стягнуто з АТ «Укрсоцбанк» на користь ОСОБА_2 судові витрати в розмірі 768,40 грн.(а.с. 88-98).

Повне заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24.09.2019 року відповідач АТ «Укрсоцбанк» отримав 08.10.2019 року за адресою: м. Київ, вул. Ковпака, 29, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення та копією відстеження пересилання поштового відправлення (а.с. 101, 105).

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд критично оцінює доводи заявника про необізнаність ним про наявність судового провадження та рішення суду, що свідчить про зловживання відповідачем АТ «Укрсоцбанк» своїми процесуальними правами з метою домогтися повторного розгляду справи зі спливом значного проміжку часу з моменту винесення по справі судового рішення.

За приписами ч. 1ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинне бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй Конституцією або законом (стаття 8).

Право на ефективний судовий захист закріплено також у статті 2 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року та в статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів « 2,4,7та 11 до Конвенції (далі Конвенція).

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановлений законом.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у статі 6 Конвенції, якою передбачено право на справедливий суд, не встановлено вимоги до держав засновувати апеляційні або касаційні суди. Там, де такі суди існують, гарантії, що містяться у вказаній статті, повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до цих судів (пункт 25 рішення у справі «Делькур проти Бельгії» від 17 січня 12970 року та пункт 65 рішення у справі «Гофман проти Німеччини» від 11 жовтня 2001 року.)

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року, «Перетяка та Шереметьев проти України» від 21 грудня 2010 року).

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс проти Іспанії» від 07 липня 1989 року ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України» 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року).

У п. 47 рішення у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що рішення про поновлення строку на оскарження може порушити принцип правової визначеності та свобода розсуду судів при вирішенні питання про поновлення не є необмеженою. У кожному випадку суди мають встановлювати, чи виправдовують причини поновлення строку на оскарження втручання у принцип остаточності судового рішення.

Згідно ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому суд звертає увагу на те, що норми ЦПК України не містять вичерпного переліку поважних причин, які можна враховувати при вирішенні питання про поновлення пропущеного процесуального строку, так як вони враховуються у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи.

Згідно ч. 3 ст.. 127 ЦПК України передбачено, що якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Також, необхідно зазначити, що судом не вбачаються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Згідно витягу з ЄДРПОУ вбачається, що адреса відповідача АТ «Укрсоцбанк» м. Київ, вул. Ковпака, 29, є адресою засновник товариства, та вказана в позовній заяві позивачами.

Як вбачається з матеріалів справи, всі судові повістки відповідачу АТ «Укрсоцбанк» направлялися за адресою: м. Київ, вул. Ковпака, 29 та відповідно до відміток були отримані АТ «Укрсоцбанк» за довіреністю.

Копія заочного рішення суду від 24.09.2019 року направлена відповідачу за вказаною адресою та отримана відповідачем 08.10.2019 року.

Відзиву на позовну заяву від 23.05.2019року представник АТ «Укрсоцбанк» Плачинда К.О. не подавав та не зазначав адресу для листування: 04073, м. Київ, проспект Степана Бандери, 9, БЦ «Форум Парк Плаза» корп. 4-Ц.

Окрім того, відповідно пункту 94 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270 порядок доставки поштових відправлень, поштових переказів, повідомлень про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичних друкованих видань юридичним особам узгоджується оператором поштового зв`язку разом з юридичною особою. Для отримання поштових відправлень юридична особа повинна забезпечити створення умов доставки та вручення поштових відправлень відповідно до вимог Закону України «Про поштовий зв`язок», цих Правил. Прості та рекомендовані поштові відправлення, повідомлення про надходження поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичні друковані видання, адресовані юридичним особам, можуть доставлятися з використанням абонентських поштових скриньок, що встановлюються на перших поверхах приміщень чи інших доступних для цього місцях або у канцелярії, експедиції тощо, розміщені на перших поверхах приміщень, чи видаватися в приміщеннях об`єкта поштового зв`язку представникам юридичних осіб, уповноваженим на одержання пошти.

Крім того, твердження відповідача, про те, що ні за адресою: АДРЕСА_1 , ні за адресою: АДРЕСА_5 ,БЦ «Форум Парк Плаза» корп. 4-Ц ніхто з працівників ПАТ «Укрсоцбанк» повістку про виклик до суду на 24.09.2019 року у справі №357/4329/19 та заочного рішення не отримували, а лише 27.11.2019 року через офіційний сайт Єдиного державного реєстру судових рішень АТ «Укрсоцбанк» ознайомився із повним текстом рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24.09.2019 року по справі №357/4329/19, не є поважними підставами для поновлення строку на подання заяви, оскільки отримавши копію заочного рішення ще 08.10.2019 року із заявою про перегляд цього рішення подано лише 05.12.2019 року, шляхом направлення поштою.

Вказані обставини також свідчать про те, що АТ «Укрсоцбанк» було обізнано про те, що в провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа: державний реєстратор Комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Верестун Олексій Іванович, про скасування рішення про державну реєстрацію права на нерухоме майно, та 24.09.2019 року було винесено заочне рішення по зазначеній справі.

Також, АТ «Укрсоцбанк», отримавши копію вказаного рішення, мав можливість своєчасно здійснити процесуальну дію, строк якої обмежений законом, та надати заяву про перегляд заочного рішення у строк, встановлений ст. 284 ЦПК України, як через канцелярію суду так і через поштове відділення.

Відповідно до загальних норм процесуального Кодексу права та обов`язки сторін є рівними і сторони спору мають право на справедливий суд, а й обов`язок сприяти суду у справедливому розгляді справи шляхом добросовісної поведінки та надання доказів.

Добросовісність учасників судового процесу зокрема полягає у тому щоб при обізнаності з судовими процедурами, правами та обов`язками, правилами поведінки виконувати усі правила та приймати заходи до обізнаності про хід судового процесу при дотриманні судовими органами обов`язку проінформувати про такі процедури та процедурні рішення.

Тобто, така поведінка за певних обставин може свідчити про зловживання особою своїми правами.

Верховний Суд звертає увагу на те, що відповідно до частин 1 та 3статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Для реалізації права доступу до судових рішень, внесених до Реєстру, користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин.

Таким чином, заявником пропущено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду. Поважних причин для поновлення пропущеного строку судом не встановлено.

Враховуючи зазначене, оскільки представником заявника не надано доказів, які були об`єктивно непереборними на підтвердження наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду, суд не вбачає поважних причин пропуску строку звернення до суду та відповідно підстав для поновлення пропущеного строку звернення до суду, тому клопотання представника Акціонерного товариства «Альфа-Банк» (правонаступника АТ «Укрсоцбанк») про поновлення строку на перегляд заочного рішення суду від 24.09.2019 року задоволенню не підлягає.

Статтею 126 ЦПК України передбачено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом, а документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 7 та 8ст. 127 ЦПК про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Оскільки главою 11 ЦПК України не врегульовано наслідки, які настають в результаті пропуску процесуального строку, встановленого для подання заяви про перегляд заочного рішення, суд керується положеннями частини 2статті 126 ЦПК України, за якими документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, враховуючи те, що заява відповідача про перегляд заочного рішення подана після закінчення процесуальних строків, визначених уст. 284 ЦПК України, така заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. 126, 127, 284, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити відповідачу Акціонерному товариству «Альфа-Банк» (правонаступник АТ «Укрсоцбанк»), у поновленні строку для подання заяви про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа: державний реєстратор Комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Верестун Олексій Іванович, про скасування рішення про державну реєстрацію права на нерухоме майно.

Заяву відповідача Акціонерного товариства «Альфа-Банк» (правонаступника АТ «Укрсоцбанк»), про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа: державний реєстратор Комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Верестун Олексій Іванович, про скасування рішення про державну реєстрацію права на нерухоме майно, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Ухвалу складено 18.12.2019 року.

СуддяО. В. Бондаренко