Справа пр. №2/756/637/19
У Х В А Л А

07 лютого 2019 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Андрейчука Т.В.,

за участю секретаря судового засідання - Лісовенка О.О.,

учасники справи:

представник відповідача - ОСОБА_1,

представник третьої особи - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_4, про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу, визнання права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_4, про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу, визнання права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

У судові засідання, призначені на 12 год 45 хв 12 грудня 2018 року та 12 год 00 хв 07 лютого 2019 року, позивач та його представник не з'явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки в судові засідання суд не повідомили, заяв про розгляд справи за їхньої відсутності не подавали.

У зв'язку з цим судом на обговорення учасників справи було поставлено питання про можливість залишити без розгляду позов ОСОБА_3

Представники відповідача та третьої особи у судовому засіданні не заперечували проти залишення без розгляду позову ОСОБА_3

Заслухавши думку представників відповідача та третьої особи, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов ОСОБА_3 слід залишити без розгляду з наступних підстав.

За приписами ч. 1 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов'язковою.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик (ч. 3 ст. 128 ЦПК України).

Згідно з нормою п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім'ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Нормою ч. 1 ст. 131 ЦПК України на учасників судового процесу покладено обов'язок повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

У судові засідання, призначені на 12 год 45 хв 12 грудня 2018 року та 12 год 00 хв 07 лютого 2019 року, позивач та його представник не з'явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися шляхом надіслання їм судових повісток про виклик за адресою, яку вони вказали у позовній заяві: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 (а. с. 166, 169, 170, 173, 174, 177, 178). Повістки про виклик ОСОБА_5 у судові засідання на 12 год 45 хв 12 грудня 2018 року та 12 год 00 хв 07 лютого 2019 року були вручені під розписку повнолітньому члену сім'ї позивача (а. с. 169, 177). Повістки про виклик у судові засідання представника позивача, призначені на 12 год 45 хв 12 грудня 2018 року та 12 год 00 хв 07 лютого 2019 року, були доставлені адресату (а. с. 170, 178). Крім цього, представник позивача був додатково повідомлений про судові засідання за допомогою SMS-повідомлень (а. с. 171, 181).

Таким чином, ураховуючи приписи ст. ст. 128, 130 ЦПК України, ОСОБА_3 та його представник були належним повідомлені про судові засідання, призначені на 12 год 45 хв 12 грудня 2018 року та 12 год 00 хв 07 лютого 2019 року.

Про зміну місця проживання позивач та його представник у ході розгляду справи не повідомляли.

Згідно з нормою п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

У судові засідання, призначені на 12 год 45 хв 12 грудня 2018 року та 12 год 00 хв 07 лютого 2019 року, позивач та його представник не з'явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки в судові засідання суд завчасно не повідомили, заяв про розгляд справи за їхньої відсутності не подавали.

Європейський суд з прав людини підкреслив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (див. рішення у справах "Олександр Шевченко проти України" від 26 квітня 2007 року та "Трух проти України" від 14 жовтня 2003 року).

Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов'язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії").

Таким чином, особа, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов'язана слідкувати за перебігом розгляду своєї заяви.

Оскільки позивач, який був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з'явився в судове засідання, не повідомив про причини неявки та завчасно не надав суду доказів на підтвердження поважності причин неявки в судові засідання, від позивача не надійшло заяв про розгляд справи за його відсутності, суд вважає, що позов ОСОБА_3 слід залишити без розгляду.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Так, у своїх рішеннях у справах "Осман проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв'язку з наведеним, залишення позову без розгляду відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України не є порушенням права на справедливий суд та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

За таких обставин, керуючись ст. 257 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_3 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_4, про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу, визнання права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Т.В. Андрейчук