УХВАЛА

Іменем України

16 вересня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати в цивільних справах Березовенко Р.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 10 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 10 липня 2019 року у задоволені позову відмовлено.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу. При цьому, строк на апеляційне оскарження пропущено.

В апеляційній скарзі апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження та вказує на те, що копію судового рішення видано представнику 30.08.2019 року.

Перевіривши подану апеляційну скаргу на відповідність вимог ст. 356 ЦПК України, вважаю, що апеляційна скарга не відповідає таким вимогам та підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Згідно із ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Як вбачається із матеріалів справи, рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 10 липня 2019 року направлено позивачу 10.07.2019 року (а.с.39). У Єдиному реєстрі судових рішень рішення оприлюднено 01.08.2019 року. 29.08.2019 року ОСОБА_1 подано до Дніпровського районного суду м. Києва заяву про видачу судового рішення (а.с.49), проте в матеріалах справи відсутні докази отримання апелянтом копії судового рішення. У зв`язку з чим, суд апеляційної інстанції позбавлений можливості перевірити дотримання процесуальних строків апеляційного оскарження судового рішення.

Відповідно до ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якої пов`язаний його початок.

Враховуючи викладене, апелянту необхідно надати письмові докази, що підтверджують дату отримання копії судового рішення суду першої інстанції (поштовий конверт, супровідний лист з датою отримання, розписку) на підтвердження поважності пропуску процесуального строку, а у разі неможливості їх надання - зазначити інші підстави для поновлення строку, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Оскільки за правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, апеляційну скаргу слід залишити без руху та запропонувати скаржнику в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху усунути вказані недоліки.

Керуючись ст.ст. 136,185, 356, 357 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 10 липня 2019 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі не виконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Березовенко Р.В.