Справа № 161/1869/19 Головуючий у 1 інстанції: Філюк Т. М.
Провадження № 22-ц/802/1127/19 Категорія: 19 Доповідач: Здрилюк О. І.
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2019 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Здрилюк О.І.,

суддів - Федонюк С.Ю., Шевчук Л.Я.,

секретар судового засідання - Савчук О.В.,

з участю представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача: Відділу примусового виконання рішень ГТУЮ у Волинській області - Новосада О.Ю.,

представника третьої особи : ВАТ «Рожищенська меблева фабрика» - Герасимчука О.М.,

представника третьої особи: ПАТ «Дельта Банк» - Ліпкевича І.В.,

представника третьої особи: ОСОБА_3 - ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Відділу примусового виконання рішень Головного територіального управління юстиції у Волинській області, Державного підприємства «Сетам», треті особи на стороні відповідачів, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Відкрите акціонерне товариство «Рожищенська меблева фабрика», Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», ОСОБА_3 , про визнання електронних торгів недійсними і скасування протоколу про проведення електронних торгів та повернення гарантійного внеску, за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_2 , поданою від її імені представником ОСОБА_1 на рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 17 вересня 2019 року,

В С Т А Н О В И В :

04 лютого 2019 року ОСОБА_2 звернулася до суду із зазначеним позовом, мотивуючи його тим, що 11січня 2019 року о17:57 вона подала заявку на участь у електронних торгах, які проводилися на офіційному сайті Державного підприємства «СЕТАМ» щодо предмета іпотеки - цеху медичних меблів /Б-1/ загальною площею 2558,0 кв.м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , номер лоту: 323455. На даних прилюдних торгах вона була зареєстрована як учасник за №3. 25 січня 2019 року на офіційному сайті ДП «Сетам» відбулися прилюдні торги з реалізації вищевказаного об`єкта. Відповідно до протоколу № 384588 її визначено переможцем вказаних торгів, як учасника з найвищою ціновою пропозицією.

Придбане майно мала на меті використовувати у господарській діяльності з метою отримання прибутку.

Після проведення торгів та огляду нею цеху медичних меблів /Б-1/ нею було встановлено, що вказаний об`єкт не відповідає тому об`єкту, який зазначений на фото, розміщених на офіційному сайті ДП «Сетам». Ці обставини підтверджуються наданою їй головою правління ВАТ «Рожищенська меблева фабрика» ОСОБА_4 (зберігачем майна) експлікацією об`єктів (оригінал даної експлікації було використано державним виконавцем під час формування лоту), що знаходяться на території ВАТ «Рожищенська меблева фабрика» та актом обстеження від 01.02.2019 підписаним нею та ОСОБА_4 ..

На наданій їй експлікації об`єкт, який визначений на фото, що знаходяться на офіційному сайті ДП «Сетам» як цех медичних меблів /Б-1/, в дійсності є зовсім іншими об`єктами, що зазначені на експлікації під номерами А-2, Е-1, Д-1, Г (тобто на фото визначені декілька об`єктів, хоча цех медичних меблів /Б-1/ вважається цілісним об`єктом).

Враховуючи, що внаслідок опублікування недостовірних відомостей щодо предмету торгів, зокрема інформації про параметри, характеристику лоту, що не відповідає дійсності, вона не змогла ознайомитись з предметом торгів, який мала на меті придбати та використовувати для задоволення своїх матеріальних потреб, прилюдні електронні торги були проведені з грубим порушенням Порядку реалізації арештованого майна, Закону України «Про виконавче провадження», Цивільного кодексу України, оскільки внаслідок порушення вищевказаних норм і нормативно-правових актів, вона не змогла придбати об`єкт, на який розраховувала, що потягло порушення її законних прав та інтересів.

ДП «Сетам» було допущено порушення порядку та процедури визначеної Порядком реалізації арештованого майна, а саме не внесено належні відомості про майно, зокрема не визначено план приміщення, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежена функціональність, що виключає можливість ідентифікувати майно, його склад та стан, що потягло за собою порушення її прав та інтересів, як учасника електронних торгів та учасника цивільних правовідносин.

З урахуванням наведеного та з посиланням на норми ст. 215 ЦК України, ст.ст. 6, 15, 19 Закону України «Про захист прав споживачів», ст. ст. 45, 48 Закону України «Про іпотеку», п.1 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 просить визнати недійсними електронні торги з реалізації цеху медичних меблів /Б-1/, загальною площею 2558,0 кв.м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , проведені 25 січня 2019 року державним підприємством «Сетам»; визнати недійсним протокол проведення електронних торгів № 335635 від 29 травня 2018 року, складений за результатами проведення електронних торгів Цеху медичних меблів /Б-1/, загальною площею 2558,0 кв.м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , сформованого державним підприємством «Сетам»; стягнути з державного підприємства «Сетам» на її користь сплачений гарантійний внесок у розмірі 38945,55 грн..

Рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 17 вересня 2019 року в позові відмовлено.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 від імені позивача ОСОБА_2 , посилаючись на неповне з`ясування судом обставин справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати це рішення та ухвалити нове - про задоволення позову.

У відзивах на апеляційну скаргу відповідачі - Відділ примусового виконання рішень Головного територіального управління юстиції у Волинській області, Державне підприємства «Сетам», а також треті особи - Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», ОСОБА_3 (кожен зокрема), посилаючись на безпідставність апеляційної скарги та законність і обґрунтованість судового рішення, просять апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін.

Третя особа - Відкрите акціонерне товариство «Рожищенська меблева фабрика» відзив на апеляційну скаргу не подавало.

У судовому засіданні представник позивача апеляційну скаргу підтримала із наведених у ній підстав, а представник третьої особи - ВАТ «Рожищенська меблева фабрика» апеляційну скаргу визнав та просять її задовольнити.

Представник відповідача - Відділу примусового виконання рішень Головного територіального управління юстиції у Волинській області та представники третіх осіб - ПАТ «Дельта Банк» і ОСОБА_3 . (кожен зокрема) апеляційну скаргу заперечили та просять залишити її без задоволення, а рішення суду залишити без змін.

Будучи належним чином повідомлені про день та годину розгляду справи, інші учасники справи у судове засідання не з`явилися і їх неявка відповідно до вимог ч.2 ст.372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду, апеляційний суд доходить висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін з таких підстав.

Судом встановлено, що 25 січня 2019 року організатором торгів - ДП «Сетам» проведено електронні торги по лоту № 323455, а саме предмета іпотеки - цеху медичних меблів /Б-1/, загальною площею 2558,0 кв.м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , стартова ціна - 778 911,00 грн..

Відповідно до протоколу проведення електронних торгів від 25 січня 2019 року № 384588 переможцем електронних торгів по лоту № 323455 визначено учасника №3 ОСОБА_2 , підстава визначення переможця - особлива ставка. Розрахунок за майно згідно з протоколом проведення електронних торгів мав бути здійснений переможцем до 08 лютого 2019 року (а.с.11-13, том. 2).

Як встановлено судом переможець торгів ОСОБА_2 не внесла у встановлений у протоколі проведення торгів строк коштів за майно, а тому було визначено іншого переможця електронних торгів.

Відповідно до акту про реалізацію предмета іпотеки від 11.03.2019, на підставі протоколу про проведені електронні торги від 25 січня 2019 року №388517 переможцем торгів по лоту № 323455, а саме предмета іпотеки - цеху медичних меблів /Б-1/, загальною площею 2558,0 кв.м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 визнано ОСОБА_3 ..

Причиною виникнення даного спору є питання щодо наявності чи відсутності підстав для визнання недійсними електронних торгів з реалізації майна, що є предметом іпотеки.

Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.

Така правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду України від 25 листопада 2015 року, справа № 6-1749цс15.

Крім того, підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів.

Таку правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 14 лютого 2018 року по справі № 759/2467/15-ц.

Вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів.

Твердження позивача про визнання торгів недійсними та скасування протоколу про проведення електронних торгів обґрунтовується тим, що ДП «СЕТАМ» було допущено порушення порядку та процедури визначеної Порядком реалізації арештованого майна, а саме не внесено належні відомості про майно, зокрема, не визначено план приміщення, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежена функціональність, що виключає можливість ідентифікувати майно, його склад та стан. Наведені на офіційному сайті ДП «Сетам» технічні характеристики, зокрема, розміщення об`єкта на території, фото об`єкта не відповідають дійсності.

Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 (далі - Порядок).

Відповідно до п.2, 3 розділу Порядку (в редакції чинній на час проведення торгів), реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів або торгів за фіксованою ціною. Організатор та Партнери забезпечують постійний доступ учасникам до їх особистих кабінетів, а спостерігачам - до Веб-сайту з метою отримання відомостей про хід електронних торгів (торгів за фіксованою ціною). Приватні виконавці та відділи державної виконавчої служби здійснюють доступ до їх особистих кабінетів через веб-сайт Організатора.

Згідно п. 1-5 розділу ІІ Порядку реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Виконавець призначає зберігача у порядку, встановленому статтею 58 Закону України «Про виконавче провадження», керуючись принципом забезпечення схоронності та цілісності майна.

Зберігачами можуть бути боржник, члени його сім`ї або інші особи, у тому числі Організатор. Зберігач зобов`язаний забезпечити належні умови зберігання майна відповідно до властивостей такого майна, торговельно-технологічних, санітарно-гігієнічних і протипожежних норм, його демонстрацію та передачу переможцю електронних торгів (торгів за фіксованою ціною).

Зберігач забезпечує демонстрацію майна протягом трьох робочих днів з дня отримання звернення від зацікавленої особи.

Пунктом 3,5 розділу ІІІ Порядку встановлено, що Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) на підставі отриманої ним заявки не пізніше, ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).

Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна, який становить:

для торгів за фіксованою ціною - 5 календарних днів;

для електронних торгів:

для лотів зі стартовою ціною до 5000,00 грн. - 10 календарних днів;

для лотів зі стартовою ціною від 5000,01 до 1 000 000,00 грн. - 20 календарних днів;

для лотів зі стартовою ціною від 1 000 000,01 грн. - 30 календарних днів.

Дата початку проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему.

Інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) повинно містити:

1) загальну інформацію про електронні торги (торги за фіксованою ціною):

відомості про Організатора (найменування, контактні телефони, електронна адреса);

відомості про зберігача (найменування та місцезнаходження (для юридичних осіб), прізвище, ім`я, по батькові та місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), контактний телефон, електронна адреса (за наявності), фактична адреса зберігання майна);

порядок оформлення участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною);

дату внесення інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) у Систему;

строк підготовки до проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною);

кінцевий термін прийому заявок, якщо проводяться електронні торги;

дату і час початку електронних торгів (торгів за фіксованою ціною);

дату і час закінчення торгів (зазначаються до хвилин);

строки сплати та розмір гарантійного внеску, реквізити рахунку, на який вноситься гарантійний внесок (найменування банку, МФО банку, номер рахунку, призначення платежу) (крім реалізації майна у випадках, передбачених розділом VІ та пунктом 1 розділу VІІ цього Порядку);

порядок та умови отримання майна переможцем;

найменування, контактні телефони, адресу офіційної електронної пошти та реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця), на який у разі визначення переможця електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) необхідно перерахувати кошти за придбане майно, строки сплати таких коштів, номер виконавчого провадження згідно з даними автоматизованої системи виконавчих проваджень.

Інформація, зазначена у цьому підпункті, автоматично формується Системою;

2) інформацію про майно (лот):

реєстраційний номер лота;

вид майна;

найменування майна;

відомості про майно, що виставляється на електронних торгах (торгах за фіксованою ціною), його склад, характеристики, опис, наявність дефектів;

місцезнаходження майна;

фотографічне зображення майна (відеоматеріали за наявності);

відомості про обтяження та обмеження майна, права третіх осіб;

розмір гарантійного внеску (розмір винагороди за організацію та проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) - у разі реалізації майна відповідно до розділу VІ та пункту 1 розділу VІІ цього Порядку);

стартову ціну продажу;

крок електронних торгів;

порядок ознайомлення з майном (фактична адреса зберігача та адреса зберігання майна, час для ознайомлення, контактні телефони та електронна адреса (за наявності)).

Інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) містить інформацію тільки про один лот.

Покликання позивача на ту обставину, що на офіційному сайті ДП «Сетам» не були зазначені вірні відомості про майно, яке вона мала намір придбати не є безумовною підставою для визнання цих торгів недійсними, оскільки підставою для пред`явлення позову про визнання електронних торгів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час їх проведення, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, однак позивач належним чином не довела, що таким порушенням порядку проведення торгів були порушені її права та законні інтереси.

Разом з тим, при подачі заявок на участь у торгах позивач була ознайомлена з інформаційним повідомленням про електронні торги щодо вказаного лоту, в якому зокрема, була зазначена інформація про порядок ознайомлення з майном.

Судом вірно встановлено, що наявною була інформація щодо зберігача майна та зазначено номери телефону. Однак, позивач не зверталася за зазначеними номерами телефону із заявками щодо можливості ознайомитись із об`єктом, виставленим на продаж.

Ніхто не вправі примушувати особу оглянути товар до його придбання.

Посилання представника позивача, що позивач не була зобов`язана ознайомлюватися із виставленим на продаж об`єктом стверджує про те, що вона на власний розсуд, вільно розпорядилася своїм правом щодо ознайомлення із предметом, який мала намір придбати, а отже, добровільно ризикувала.

Така бездіяльність позивача стверджує про відсутність будь-яких порушень відповідачами її прав та наявність підстав для їх захисту у судовому порядку.

Посилання на те, що фактично продано майно не цілісне, а окремі 4 приміщення - відхиляються апеляційним судом, оскільки в дійсності це єдине приміщення, розділене між собою перегородками, а не 4 різні об`єкта, на відокремлених один від одного фундаментах.

Пунктом 8 розділу X Порядку встановлено, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, передбачених законодавством.

Отже, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на торгах, яка полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, тобто є правочином.

Факт нездійснення позивачем повного розрахунку за придбане майно у строк, передбачений розділом X Порядку та відсутність акту про проведення прилюдних торгів, свідчить про те, що договірні відносини купівлі-продажу майна на цих торгах не були оформлені, а отже такий правочин є із позивачем неукладеним.

З неукладеного правочину не виникає договірних зобов`язань і він не породжує жодних цивільних правовідносин, в той час, коли недійсний правочин не породжує тих правових наслідків, які притаманні правочинам цього виду, але він породжує правові наслідки, які випливають з його недійсності.

Суд першої інстанції дійшов вірного висновку, про відсутність підстав для стягнення з ДП «Сетам» 38 945,55 грн. гарантійних внесків, які були сплаченні позивачем, виходячи з такого.

Відповідно до п. 1 розділу 1 Порядку гарантійний внесок - це грошова сума, що зарахована на рахунок організатора електронних торгів, яку за одним лотом сплачує учасник електронних торгів, крім випадків, передбачених цим Порядком, у розмірі 5 %, виходячи зі стартової ціни лота, та є завдатком зі сплати винагороди організатору електронних торгів за надані ним послуги з реалізації майна.

Пунктом 3 розділу X Порядку визначено, що гарантійний внесок не повертається учаснику, який був визнаний переможцем електронних торгів, але не вніс усієї належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 цього розділу, або не підписав та не надіслав протокол з продажу предмета іпотеки у строки, передбачені пунктом 2 розділу VII цього Порядку.

Таким чином, оскільки позивачем, яка була визнана переможцем за результатами оспорюваних торгів, не було здійснено повного розрахунку за придбане майно, то в силу п. 3 розділу X Порядку позбавило її права на повернення внесеної суми.

Виходячи з наведеного, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи та давши їм вірну правову оцінку, суд першої інстанції обґрунтовано відмовив у задоволенні позову.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги спростовуються вищенаведеними обставинами страви та не містять встановлених законом підстав для скасування оскаржуваного рішення, ухваленого з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_2 , подану від її імені представником ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 17 вересня 2019 року в даній справі залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий-суддя

Судді