Ухвала

Іменем України

21 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 754/9980/13

провадження № 61-47641 ск 18

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Шиповича В. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 жовтня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ :

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 16 грудня 2013 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково. Стягнуто солідарно з відповідачів 30 313 грн матеріальної шкоди та 5 тис. грн моральної шкоди.

У липні 2019 року, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 жовтня 2019 року визнано неповажними наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення строку

на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 грудня 2013 року та відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 грудня 2013 року.

У грудні 2019 року до Касаційного цивільного суду в складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 жовтня 2019 року.

У касаційній скарзі заявник, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просив скасувати вказане судове рішення

та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких підстав.

З оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції вбачається,

що 23 грудня 2013 року ОСОБА_1 особисто вручено копію рішення суду, що підтверджується даними зворотного повідомлення про вручення поштового відправлення.

У відповідності до пункту 99 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270, рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про надходження електронних поштових переказів, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень (крім зазначених в абзаці четвертому пункту 93 цих Правил), поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім`ї за умови пред`явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв`язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками.

У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

З оскаржуваного судового рішення вбачається, що згідно із даними зворотного повідомлення про вручення поштового відправлення воно містить дані про отримувача ОСОБА_1 , а працівником відділу зв`язку зроблено відмітку про вручення відправлення особисто адресату. Відомостей про те, що дії працівника відділення зв'язку не відповідали зазначеним вище Правилам, суду апеляційної інстанції не надано.

Окрім того, з оскаржуваної ухвали вбачається, що під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції за апеляційними скаргами ОСОБА_4

та ОСОБА_3 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 грудня 2013 року суд, керуючись частиною третьою статті 76 ЦПК України в редакції Закону №1618-IV від 18 березня 2004 року, вжив заходів для вручення повістки-повідомлення ОСОБА_1 через житлово-експлуатаційну організацію, якою є ОСББ «Київ-10». Згідно із написом

на копії судової повістки, що підлягала врученню, та службової записки консьєржа 4 під`їзду, остання в присутності двох членів ОСББ 16 травня 2014 року зустріла ОСОБА_1 та зробила спробу вручити повістку-повідомлення про виклик до суду, але останній відмовився її отримувати, проте пізніше цього ж дня отримав повістку-повідомлення, відмовившись від підпису. Судова повістка-повідомлення містить інформацію про справу, її предмет, учасників, час та місце розгляду.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження

у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву

про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Апеляційний суд, відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, правильно виходив із того, що встановлені обставини дають підстави стверджувати, що ОСОБА_1 отримав копію рішення суду першої інстанції 23 грудня 2013 року, був обізнаний про судове провадження, відтак наведені підстави пропуску строку на апеляційне оскарження суд визнав неповажними, оскільки вони не є переконливими і поновлення строку

на апеляційне оскарження зі спливом значного періоду часу та за вказаних підстав може порушити принцип юридичної визначеності.

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами для касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з положеннями пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України у справі з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), а також у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо: правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Зі змісту касаційної скарги, оскаржуваного судового рішення та доданих до касаційної скарги матеріалів убачається, що вона є необґрунтованою, правильне застосовування норм процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності

та неправильності судового рішення.

Керуючись пунктом 5 частини другої, частинами четвертою і п`ятою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ :

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 жовтня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2

до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про відшкодування шкоди відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді : С. Ф. Хопта

Є. В. Синельников

В. В. Шипович