У Х В А Л А

27 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 761/5663/16-ц

провадження № 61-10741 ск 19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сімоненко В. М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 - особи, яка не брала участі у справі, на ухвалу Київського апеляційного суду від 07 травня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 червня 2019 року в справі за позовом Дочірнього підприємства «ДКП Тріада» до ОСОБА_2 , треті особи: Головне територіальне управління юстиції в м. Києві в особі Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції в м. Києві, Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання правочину про перереєстрацію права власності недійсним та його скасування,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 25 липня 2017 року позов Дочірнього підприємства «ДКП Тріада» задоволено частково.

Визнано недійсним правочин про перереєстрацію за ОСОБА_2 права власності на нерухоме майно - нежилий будинок (літера В) загальною площею 27,90 м2, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №0,

що розташований в АДРЕСА_1 , на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень Державного реєстратора Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції в м. Києві Каравай Н. В. від 25 лютого 2013року № 541781.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 травня 2019 року поновлено ОСОБА_2 строк на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 25 липня 2017 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду

м. Києва від 25 липня 2017 року залишено без руху та надано строк для усунення недоліків його апеляційної скарги.

Постановою Київського апеляційного суду від 25 червня 2019 року рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 25 липня 2017 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким у задоволенні позову Дочірнього підприємства «ДКП Тріада» до ОСОБА_2 відмовлено.

Вирішено питання судових витрат

Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Київського апеляційного суду від 07 травня 2019 року.

09 серпня 2019 року ОСОБА_1 , як особа, яка не брала участі у справі, подала до Верховного Суду касаційну скаргу на судові рішення.

Вивчивши касаційну скаргу в частині оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 07 травня 2019 року та додані до скарги матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку: 1) рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті; 2) ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6-8, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку; 3) ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Згідно із пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Зокрема пункт 3 частини 1 статті 389 ЦПК України не передбачає оскарження у касаційному порядку ухвали апеляційного суду про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення та залишення без руху з наданням строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Отже, ухвала Київського апеляційного суду від 07 травня 2019 року не підлягає касаційному оскарженню.

Враховуючи те, що заявниця оскаржує ухвалу Київського апеляційного суду

від 07 травня 2019 року, якою апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без руху, у відкритті касаційного провадження в частині оскарження зазначеної ухвали суду апеляційної інстанції слід відмовити.

В частині оскарження постанови Київського апеляційного суду від 25 червня

2019 року касаційну скаргу подано до Верховного Суду з пропуском строку на касаційне оскарження.

Скаржниця просить поновити пропущений нею строк посилаючись на те, що копію повного тексту оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції вона не отримувала, оскільки до участі у справі залучена не була та не брала участі у справі, про оскаржувану постанову апеляційного суду дізналась із Єдиного державного реєстру судових рішень, а тому на її думку строк на касаційне оскарження вона пропустила з поважних причин.

Згідно зі статтею 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи те, що заявниця не була учасником справи та участі у розгляді справи не брала, а отже про судові рішення не знала, тому строк на подання касаційної скарги пропустила з поважних причин.

Виходячи з наведеного клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 25 червня 2019 року підлягає задоволенню.

Крім того, оскільки обґрунтованість доводів касаційної скарги в частині оскарження постанови Київського апеляційного суду від 25 червня 2019 року потребують перевірки матеріалами справи, керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 в частині оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 07 травня 2019 року про залишення апеляційної скарги без руху.

Поновити ОСОБА_1 процесуальний строк в частині оскарження постанови Київського апеляційного суду від 25 червня 2019 року.

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 - особи, яка не брала участі у справі, на постанову Київського апеляційного суду від 25 червня 2019 року.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк що не перевищує п`ятнадцять днів з дня отримання цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Сімоненко