Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 грудня 2019 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Малюк В.М.,

при секретарі Матіко Я.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з даною позовною заявою, мотивуючи тим, що 15.10.2002 року між нею та ОСОБА_2 було укладено шлюб, який зареєстровано у відділі реєстрації актів громадянського стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблений відповідний запис за №45. Від даного шлюбу у них народилися сини: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які наразі проживають з нею.

Позивачка зазначає, що з початку 2016 року сімейне життя та взаємовідносини між ними поступово погіршилось, оскільки у них різні погляди на сімейне життя та різні характери. З боку чоловіка по відношенню до неї почалися проявлятися непорозуміння, не прислухається до її думки, не рахується з її поглядами, контролює її дії, що спричиняє їй моральні страждання. З середини 2018 року шлюб між ними існує формально, проживають у різних кімнатах, між ними остаточно припинені шлюбні відносини та ведення спільного господарства.

За таких обставин, позивачка просить суд шлюб, який був укладений 15.10.2002 року між нею та ОСОБА_2 розірвати, після розірвання шлюбу присвоїти її дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, однак надала суду заяву, відповідно до якої позовні вимоги підтримує повністю, просить їх задовольнити та розглянути справу у її відсутні.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засіданні не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно і належним чином, шляхом розміщення повідомлення на офіційному вебсайті судової влади України. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку.

Як вбачається з свідоцтва серії НОМЕР_1 від 15.10.2002 року про шлюб, 15.10.2002 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 було укладено шлюб, який зареєстровано відділом реєстрації актів громадянського стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблений відповідний запис за №45.

Від даного шлюбу у них народилися сини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 виданим відділом реєстрації актів цивільного стану Ужгородського міського управління юстиції Закарпатської області та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 виданим міським відділом реєстрації актів цивільного стану Ужгородського міського управління юстиції Закарпатської області.

Приписами ст.110 СК України визначено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя.

Згідно ст. 112 СК України при розгляді справи про розірвання шлюбу суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини й інших обставин життя чоловіка і жінки. Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Аналогічні приписи викладені у ст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч.3 та ч.4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно зі ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Оскільки позивачка наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Судом встановлено, що шлюб між подружжям ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виявився невдалим, шлюбних відносин подружжя фактично не підтримує, оскільки у них різні погляди на сімейне життя та різні характери, що призвело до розпаду сім`ї. Спільне життя з ОСОБА_1 і збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки ОСОБА_1 .

Спорів щодо поділу спільного майна, визначення місця проживання малолітньої дитини сторонами не заявлялося.

Враховуючи вищенаведені обставини справи та аналізуючи наведені вище норми СК України, суд приходить до висновку, що подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить їх спільним інтересам, а тому шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , слід розірвати.

Положеннями ст.113 СК України визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Після розірвання шлюбу змінити прізвище позивачки « ОСОБА_7 » на її дошлюбне « ОСОБА_5 ».

У відповідності до вимог ч.1 ст. 141 ЦПК України з відповідача належить стягнути понесені позивачем та документально підтверджені судові витрати у розмірі 768,40 грн. та стягнути на користь держави судовий збір в розмірі 768,40 грн.

Керуючись ст.ст. 21, 24, 110, 112 , 113 СК України, 2, 13, 82, 259, 263, 265, 268, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задоволити.

Шлюб, укладений 15 жовтня 2002 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_8 , який зареєстровано відділом реєстрації актів громадянського стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблений відповідний запис за № 45 розірвати.

Змінити прізвище позивачки « ОСОБА_7 » при розірванні шлюбу на її дошлюбне « ОСОБА_5 ».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений останньою судовий збір в розмірі 768,40 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 768,40 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Відповідно до п.п.15.5 п.15 розділу 13 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються до або через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Повний текст рішення суду складено 21.12.2019 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.М. Малюк