Справа № 185/7049/19
Провадження № 2/185/3694/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
12 листопада 2019 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Шаповалової І.С.
з участю секретаря судового засідання Красуцького Б.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
29 липня 2019 року позивач звернулась до суду з позовною заявою, в якій просила ухвалити рішення, яким визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування жилим приміщенням, а саме житловим будинком АДРЕСА_1 .
В обґрунтування позову зазначили, що вона є власником будинку АДРЕСА_1 , яка належить їй на підставі свідоцтва про право на спадщину. На теперішній час у будинку зареєстрована ОСОБА_2 . Відповідач зареєстрована за вказаною адресою, за адресою прописки не з`являвся близько п`яти років. Особистих її речей у квартирі немає, та вона не несе витрат по утриманню будинку, тому позивач вимушена звернутися до суду.
Позивач в судове засіданні не з`явилася, але від неї надійшла заява, в якій вона просить розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала, та не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання не з`явилась, про час і місце розгляду справи була належним чином повідомленою, причин неявки суду не повідомила.
Зі згоди позивача, та на підставі наявних у справі доказів, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно зі ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є власником будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину. (арк.с.21).
Як вбачається з довідки № 6046 про реєстрацію та склад сім`ї, виданої 19 липня 2019 року КП МІРАЦ (арк.с.24), то за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрована: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідач не проживає за вказаною адресою більше п`яти років, що підтверджується актом про фактичне не проживання особи. (а.с.22,23).
Відповідно до ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
На підставі ч.1 ст.321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
У відповідності до ч.2 ст.405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право користування ним при його відсутності без поважних причин понад один рік.
Відповідач не є співвласником вищезазначеного житла, не проживає за адресою реєстрації більше одного року, тому суд вважає його таким, який втратив право на користування жилим приміщенням.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 263, 264, 265 ЦПК України, ст. ст. 319, 321, 391 ЦК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою що втратила право користування жилим приміщенням, а саме будинком АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ), судові витрати у розмірі 768 грн. 40 коп. на користь держави.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя І. С. Шаповалова