Справа №705/2822/19
2/705/1798/19

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2019 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області, в складі:

головуючої судді Годік Л.С.

секретаря судового засідання Шаповал Н.В.

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Умані цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Максимівської сільської ради Уманського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Максимівської сільської ради Уманського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її рідний дядько - ОСОБА_2 про що 19.11.2002 року складено відповідний актовий запис № 18 виконавчим комітетом Максимівської сільської ради Уманського району Черкаської області, свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 .

Після його смерті відкрилася спадщина на земельну частку (пай) площею 3,70 в умовних кадастрових гектарах, які перебувають у колективній власності колективного сільськогосподарського пайового підприємства «Максимівка» с. Максимівка Уманського району Черкаської області відповідно до сертифіката на право на земельну частку (пай) із земель колективної власності КСПП «Максимівка» серії НОМЕР_2 0090336, згідно рішення Уманської райдержадміністрації від 12.12.1996 року за № 513.

Окрім неї спадкоємців більше немає та спадкова справа не заводилась про що зазначено нотаріусом у постанові від 27.05.2019 року.

27.05.2019 року вона звернулася до Уманської районної державної нотаріальної контори Черкаської області. Державний нотаріус вивчивши подані нею документи виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.05.2019 року обґрунтовуючи наступним: Згідно п.5 Цивільного кодексу України (Прикінцеві та перехідні положення) правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

Отже, якщо спадщину після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , ніхто не прийняв, для того, щоб успадкувати її племінницею ОСОБА_1 , можна застосувати норми нового Цивільного кодексу України, але згідно ст. 1270 цього ж кодексу потрібно прийняти спадпщну.

Тобто, для того, щоб їй ОСОБА_1 успадкувати право на земельну частку (пай) площею 3,70 в умовних кадастрових гектарах, які перебувають у колективній власності колективного сільськогосподарського пайового підприємства «Максимівка» с. Максимівна Уманського району Черкаської області, що залишилося після смерті її рідного дядька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , потрібно пред`явити рішення суду про продовження строку для прийняття спадщини.

Також, згідно поданих спадкоємцем родинних документів встановити родинні відносини між спадкодавцем та спадкоємцем неможливо, оскільки мати її покійного дядька ОСОБА_2 та її батька ОСОБА_3 , ОСОБА_4 вийшла заміж за ОСОБА_5 , та їй було присвоєно прізвище по чоловікові ОСОБА_6 , згодом вони розлучилися, але продовжували проживати разом і вже коли в них народився її покійний дядько ОСОБА_2 , в графі батько зазначили що відсутня інформація, а прізвище йому було присвоєне по матері ОСОБА_7 . Звернувшись до органів РАЦУ було отримано відповідь, що відомості про розірвання шлюбу ОСОБА_5 та ОСОБА_8 відсутні, оскільки інформація в архіві за 1947-1953 роки збереглася частково, а тому на сьогодні не можливо встановити факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а саме що вони між собою були рідними братами.

В зв`язку з цим, на даний момент неможливо прийняти спадпщну через нотаріальну контору оскільки пройшло багато років і вона пропустила строк для прийняття спадпщни та неможливо встановити родинні відносини між спадкоємцем та спадкодавцем про що 27.05.2019 року державний нотаріус Уманської районної державної нотаріальної контори виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій.

За таких обставин, виходячи з приписів ст. 16 ЦК України це право підлягає захисту в судовому порядку.

Вона не мала можливості вчасно звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті свого дядька ОСОБА_2 , по причині незнання про наявність спадкового майна, відсутності сертифіката та всіх інших правовстановлюючих документів, а на їх відновлення також було витрачено дуже багато часу. Вважає, що дана причина є поважною і є підставою для продовження їй строку на прийняття спадщини.

Просить визначити їй ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_3 , строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Максимівка, Уманського району Черкаської області строком один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили. Встановити, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 був рідним дядьком ОСОБА_1 ідентифікаційний номер - НОМЕР_3 .

Позивач ОСОБА_1 в підготовче засідання не з`явилася. До суду подала заяву про підтримання позову та розгляд справи у її відсутність.

Відповідач Максимівська сільська рада Уманського району Черкаської області в підготовче засідання представника не направила. До суду подано заяву про визнання позову та розгляд справи у їх відсутність.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася ОСОБА_9 , батько дитини ОСОБА_3 , мати ОСОБА_10 (а.с.12).

Відповідно до ч. 5 ст. 82 ЦПК України, - обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.

Так, як встановлено Уманським міськрайонним судом Черкаської області при розгляді справи № 705/735/15ц 2о/705/28/15 від 23.02.2015р., відповідно до атестату № 3780 ОСОБА_9 закінчила сільське професійно-технічне училище № 9 с. Стеблів Корсунь-Шевченківського району Черкаської області.

Згідно паспорту громадянина України НОМЕР_4 від 17.12.2001 р. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєструвала шлюб 20.11.1974р. з ОСОБА_11 , 1950 р.н. (а.с.6-7).

Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 СК України від 17.05.2017р. ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_5 , батько дитини ОСОБА_5 , мати ОСОБА_8 (а.с.10).

Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 СК України від 17.05.2017 р. ОСОБА_13 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 , батько дитини «інформація відсутня», мати ОСОБА_14 (а.с.11).

Згідно відповіді начальника Відділу ДРАЦС Управління державної реєстрації ГТУЮ у Черкаській області Пустовар А.В. № 1173/3.1-01-12 від 30.05.2017 актового запису про розірвання шлюбу ОСОБА_5 та ОСОБА_8 за 1950 рік не виявлено, оскільки Книги державної реєстрації актів цивільного стану про розірвання шлюбу по Уманському районному відділу державної реєстрації актів цивільного стану за 1950 рік збереглися частково (а.с.17).

Згідно Виписки з погосподарської книги № 3 Юрківської сільської ради Уманського району Черкаської області за 1953-1955 роки, особовий рахунок № НОМЕР_5 , адреса господарства с. Любашівка, голова домогосподарства ОСОБА_15 , 1916р.н., члени сім`ї син ОСОБА_3 , 1939р.н., син ОСОБА_2 , 1949р.н. (а.с.14).

Згідно Виписки з погосподарської книги № 17 Юрківської сільської ради Уманського району Черкаської області за 1958-1960 роки, особовий рахунок № НОМЕР_6 , адреса господарства с. Любашівка, голова двору ОСОБА_3 , 1938 р.н., члени двору дружина ОСОБА_10 , 1937р.н., дочка ОСОБА_16 , 1957 р.н. (а.с.13).

ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Максимівка Уманського району Черкаської області помер ОСОБА_2 (а.с.9).

Згідно довідок Максимівської сільської ради Уманського району Черкаської області № 302 від 19.11.2002р., № 161 від 16.08.2004р. ОСОБА_2 проживав поодиноко, після його смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 похорони проводила племінниця ОСОБА_1 , інших спадкоємців ні по закону, ні по заповіту, в тому числі в порядку ст. 535 ЦК України і за кордоном немає (а.с.18,19).

Згідно Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ЧР НОМЕР_7 від 23.12.1996р. ОСОБА_2 належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСПП «Максимівка» розміром 3,70 га (а.с.20).

Постановою державного нотаріуса Звенигородської державної нотаріальної контори, що діє в порядку заміщення Уманської районної державної нотаріальної контори Черкаської області Шалденко Л.В. від 27.05.2019р. ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на право на земельну частку (пай) в розмірі 3,70 в умовних кадастрових гектарах із земель КСПП «Максимівка» с. Максимівка Уманського району Черкаської області без визначення меж цієї частки в натурі, що залишилася після смерті її дядька гр. ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, у зв`язку з неможливістю встановлення родинних відносин між спадкоємцем та спадкодавцем, а саме, що ОСОБА_1 являється племінницею ОСОБА_2 , та пошкодження правовстановлюючого документу, а сааме: сертифікату на право на земельну частку (пай) (а.с.21).

Жителі с. Максимівка Уманського району Черкаської області ОСОБА_17 та ОСОБА_18 надали письмові свідчення того, що ОСОБА_1 дійсно є рідною племінницею ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , її батько ОСОБА_3 та ОСОБА_2 дійсно рідні брати. ОСОБА_1 проводила поховання ОСОБА_2 (а.с.15,16).

У відповідності до вимог ст. 315 ЦПК України, суди розглядають справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення, а згідно п.п. 1, 6 ч.1 ст. 315 ЦПК України - про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документів, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеної у свідоцтві про народження або паспорті. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьоїстатті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в постанові №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в п.7 роз?яснив, що суди вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 18, 77, 81, 259, 263-265, 268, 315, 316, 318-319 ЦПК України, ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, суд ,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Максимівської сільської ради Уманського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_3 , строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Максимівка, Уманського району Черкаської області строком один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили. Встановити, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 був рідним дядьком ОСОБА_1 ідентифікаційний номер - НОМЕР_3 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Леся Сергіївна Годік