Єдиний унікальний номер 219/8538/15-ц Номер провадження 22-ц/804/359/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 лютого 2019 року Донецький апеляційний суд у складі:

головуючого-судді Соломахи Л.І.

суддів Канурної О.Д., Космачевської Т.В.

за участю:

секретаря судового засідання Розпутько Я.О.

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Бахмут Донецької області у залі судових засідань № 3 цивільну справу № 219/8538/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Донецькобленерго", правонаступником якого є Акціонерне товариство "ДТЕК Донецькі електромережі", до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4 про стягнення вартості електричної енергії спожитої без обліку з апеляційною скаргою позивача Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Донецькобленерго" на рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 24 липня 2017 року у складі судді Хомченко Л.І., -

В С Т А Н О В И В:

04 вересня 2015 року Публічне акціонерне товариство "ДТЕК Донецькобленерго" (далі ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго") звернулось до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4 про стягнення вартості електричної енергії спожитої без обліку.

Зазначало, що ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" є постачальником електричної енергії до об'єкту споживання за адресою: АДРЕСА_1, де мешкають відповідачі та за якою відкрито особовий рахунок НОМЕР_5.

23 січня 2014 року під час перевірки об'єкту споживачів за адресою: АДРЕСА_2, представниками енергопостачальника було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, виявити яке представники енергопостачальника під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості; змонтовано розетку зі скритою електропроводкою, при включенні навантаження у цю розетку диск електролічильника не обертається, при відключенні автоматичних вимикачів навантаження у розетці є, електрична енергія споживається, але електролічильником не враховується.

Відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України № 562 від 04.05.2006 року, нарахована вартість не облікованої електричної енергії у сумі 2 845,20грн.

Посилаючись, що до теперішнього часу вартість не облікованої електричної енергії відповідачами не сплачена, просило стягнути з ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4 вартість електричної енергії спожитої без обліку у сумі 2 845,20 грн. та судовий збір у сумі 243,60 грн. (а.с. 3, а.с. 39 - 40 т. 1).

Рішенням Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 24 липня 2017 року у задоволенні позовних вимог ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" відмовлено (а.с. 47 - 50 т. 2).

Не погоджуючись з рішенням суду, позивач в апеляційній скарзі посилається на неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 24 липня 2017 року та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог.

Апеляційна скарга мотивована тим, що підставою позову у цій справі є порушення відповідачами Правил користування електричною енергією (далі ПКЕЕН), предметом позову є вимога сплатити вартість електроенергії спожитої без обліку внаслідок порушення ПКЕЕН. Отже єдиним письмовим доказом по справі відповідно до ст. 64 ЦПК України (в редакції на час подання апеляційної скарги) є акт про порушення ПКЕЕН, який судом першої інстанції, як належний доказ, не прийнято.

Проте суд першої інстанції не врахував, що власником квартири АДРЕСА_3, де було виявлено порушення, є ОСОБА_3, відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_4 на час складання акта про порушення №187962 від 23 січня 2014 року проживали за вказаною адресою; ОСОБА_1 був зареєстрований за цією адресою. Відповідачі підтвердили, що за вказаною адресою електричною енергією користувалися.

Вважає, що суд першої інстанції не повністю визначився з характером спірних правовідносин, зосередився лише на нормах закону, які передбачають наявність у позивача права вимоги вартості не облікованої електричної енергії, та не врахував, що ОСОБА_3, як власник, має обов'язок щодо утримання житла, а відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_4, як особи, які користуються електричною енергією, мають нести солідарну з нею відповідальність за без облікове користування електричною енергією.

Згідно п. 53 ПКЕЕН у разі відмови споживача підписати акт робиться позначка трьома представниками ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго", що і було зроблено. Відсутність підпису споживача в акті не є підставою для визнання його недійсним. Акт підписано трьома представниками енергопостачальника, тобто акт підписаний належним чином (а.с. 56 - 58 т. 2).

Копія апеляційної скаргиПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" відповідачами ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4 отримана, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 100 т. 2).

Письмовий відзив на апеляційну скаргу відповідачами не надано.

Ухвалою апеляційного суду Донецької області від 04 жовтня 2017 року апеляційну скаргу ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" відхилено, рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 24 липня 2017 року залишено без змін (а.с. 141 - 144 т. 2).

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 31 жовтня 2018 року за касаційною скаргою ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" ухвалу апеляційного суду Донецької області від 04 жовтня 2017 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції (а.с. 192 - 196 т. 2).

Згідно з підпунктом 3 пункту 3 розділу ХІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України від 02.06.2016 року № 1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів" апеляційні суди, утворені до набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження до утворення апеляційних судів у відповідних апеляційних округах.

Відповідно до пункту 8 розділу ХІІІ "Перехідні положення" ЦПК України (у редакції Закону України № 2147-УШ від 03.10.2017 року) до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Відповідно до Указу Президента України від 29.12.2017 року № 452/2017 "Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах" апеляційний суд Донецької області ліквідовано та утворено Донецький апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Донецьку область, юрисдикція якого поширюється на територію, на яку поширювалася юрисдикція ліквідованого суду.

Відповідно до частини 6 ст. 147 Закону України від 02.06.2016 року № 1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів" у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті "Голос України" повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

Суд, що ліквідується, в місячний строк з дня припинення здійснення правосуддя передає до новоутвореного суду матеріали та документи, пов'язані зі здійсненням таким судом повноважень, а судові справи та матеріали проваджень, що перебувають у володінні суду, що ліквідується, передаються негайно, до дня початку роботи новоутвореного суду.

03 жовтня 2018 року у газеті "Голос України" №185 (6940) опубліковано повідомлення голови Донецького апеляційного суду про початок роботи Донецького апеляційного суду, згідно якого рішенням зборів суддів Донецького апеляційного суду від 02.10.2018 року № 4 днем початку роботи Донецького апеляційного суду визначено 03 жовтня 2018 року.

Отже, у зв'язку із припиненням з 03 жовтня 2018 року здійснення правосуддя апеляційним судом Донецької області справа № 219/8538/15-ц за позовом ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4 про стягнення вартості електричної енергії спожитої без обліку з апеляційною скаргою позивача ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" на рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 24 липня 2017 року підсудна Донецькому апеляційному суду, який створено в апеляційному окрузі, що включає Донецьку область, юрисдикція якого поширюється на територію, на яку поширювалася юрисдикція ліквідованого апеляційного суду Донецької області.

Згідно Статуту Акціонерного товариства "ДТЕК Донецькі електромережі" в редакції, яка затверджена річними загальними зборами акціонерів ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" 20.04.2018 року, цей Статут є новою редакцією Статуту ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго". Товариство є юридичною особою з новим найменуванням, у результаті проведення державної реєстрації змін до Статуту, які пов'язані з набранням чинності Законом України "Про акціонерні товариства". Товариство є правонаступником ВАТ "Донецькобленерго" та ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" (а.с. 227, а.с. 228 т. 2).

У судове засідання апеляційного суду 06 лютого 2019 року з'явився відповідач ОСОБА_1

Представник позивача - АТ "ДТЕК Донецькі електромережі", відповідачі ОСОБА_3, ОСОБА_4 не з'явилися; судова повістка - повідомлення про розгляд справи 06 лютого 2019 року позивачем отримана 22 січня 2018 року, відповідачем ОСОБА_3 - 24 січня 2018 року, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень (а.с. 215, а.с. 216 т. 2). Відповідач ОСОБА_4 про розгляд справи 06 лютого 2019 року повідомлена апеляційним судом під розписку при відкладенні 16 січня 2019 року розгляду справи (а.с. 213 т. 2).

Представник позивача, відповідачі ОСОБА_3, ОСОБА_4 апеляційний суд про причини неявки у судове засідання не повідомили і відповідно до частини 3 ст. 131 ЦПК України вважається, що вони не з'явилися у судове засідання без поважних причин.

Апеляційний суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін, явка яких у судове засідання обов'язковою не визнавалася, оскільки відповідно до частини 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідач ОСОБА_1 проти задоволення апеляційної скарги заперечував, посилався на те, що самовільне підключення жодний з відповідачів не здійснював.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення відповідача ОСОБА_1, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга позивача ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго", правонаступником якого є АТ "ДТЕК Донецькі електромережі", підлягає задоволенню.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до частини 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З матеріалів справи встановлено, що 23 січня 2014 року представниками Артемівського міського РЕМ ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" майстром ОСОБА_6, електромонтерами ОСОБА_7, ОСОБА_8 складено акт про порушення ПКЕЕН № 187962 за участю споживача (уповноваженої ним особи) ОСОБА_4, згідно якого під час перевірки об'єкта споживача за адресою: АДРЕСА_4, встановлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, виявити яке під час проведення контрольного огляду приладу обліку представники енергопостачальника не мали можливості; змонтована розетка із скритою проводкою; при включенні навантаження в цю розетку (праска) диск електролічильника не обертається; при відключенні автоматичних вимикачів напруга в розетці є, електрична енергія споживається, але електролічильником не обліковується (а.с. 125 - 128 т. 2).

Згідно протоколу засідання комісії Артемівського РЕМ ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" від 25.04.2014 року № 45 з розгляду акту про порушення ПКЕЕ для населення № 187962 від 23.01.2014 року комісія дійшла висновку, що акт складено у відповідності з вимогами п. 53 ПКЕЕН, розрахунок вартості недорахованої електроенергії проведено згідно із п. 3.1.5. Методики та вартість необлікованої електроенергії за період з 06 серпня 2013 року по 23 січня 2014 року складає 2 845,20 грн. (а.с. 123, а.с. 129 т. 2).

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" не надано належних та допустимих доказів, які б підтверджували факт порушення відповідачами Правил користування електричною енергією для населення. Акт про порушення від 23 січня 2014 року судом не прийнято, так як викладені у ньому відомості не знайшли свого підтвердження, акт складено на підставі припущень та відповідачами він не підписаний (а.с. 47 - 50 т. 2).

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Цим вимогам процесуального закону рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 24 липня 2017 року не відповідає.

Правовідносини, які виникли між сторонами, на час виникнення спірних правовідносин регулювалися ст. 714 ЦК України, статтями 26, 27 Закону України від 16.10.1997 року № 575/97-ВР "Про електроенергетику", Правилами користування електричною енергією для населення, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 року (з наступними змінами та доповненнями), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яка затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562 (зареєстрована у Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за №782/12656), із змінами і доповненнями, внесеними постановою НКРЕ України від 14.10.2010 року № 1338).

Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до ст. 26 Закону України від 16.10.1997 року № 575/97-ВР "Про електроенергетику" споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

Відповідачі визнають той факт, що вони на час перевірки 23 січня 2014 року були споживачами електричної енергії за об'єктом, який розташований за адресою: АДРЕСА_1.

Зазначене підтверджується матеріалами справи, а саме:

- згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_3 була власником квартири АДРЕСА_6, її право власності зареєстровано 25 січня 2010 року на підставі договору купівлі - продажу від 15 жовтня 2009 року; право власності припинено 25 листопада 2016 року (а.с. 220 - 223 т. 2).

- згідно довідки Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Черемушка" від 13 березня 2014 року ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_7, ОСОБА_1 - її син зареєстрований в квартирі з 09 лютого 2010 року (а.с. 124 т. 2);

- згідно відміток у паспортах громадянина України ОСОБА_1 та ОСОБА_9 відповідач ОСОБА_4 є дружиною відповідача ОСОБА_1, шлюб між ними зареєстровано 11 серпня 2012 року (а.с. 130 - 132, а.с. 133 - 135 т. 2);

- відповідач ОСОБА_1 у судовому засіданні апеляційного суду визнав, що після реєстрації шлюбу ОСОБА_4 вселилася за місцем його реєстрації, де і проживала на час виявлення порушення ПКЕЕН.

Відповідно до ст. 1 Закону України від 24.06.2004 року № 1875-IV "Про житлово-комунальні послуги" (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) споживач - фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу.

Враховуючи, що власником квартири з січня 2010 року і на час виявлення порушення 23 січня 2014 року була ОСОБА_3, не прийняття власником заходив щодо зміни споживача в особовому рахунку, відкритому Артемівським РЕМ ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" за об'єктом споживання: АДРЕСА_1, не позбавляє відповідачів, які фактично за цим об'єктом споживання одержували житлово-комунальні послуги, а саме, електричну енергію, статусу споживачів житлово-комунальних послуг на цьому об'єкті споживання і відповідно їх обов'язку, передбаченому на той час частиною 3 ст. 20 Закону України від 24.06.2004 року № 1875-IV "Про житлово-комунальні послуги", оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом, що вони фактично і робили, сплачуючи за рахунками, виставленими позивачем, які до грудня 2014 року надходили на ім'я ОСОБА_10 (а.с. 1 - 42 т. 2), яка була власником квартири до її придбання ОСОБА_3

Відповідно до статей 26, 27 Закону України від 16.10.1997 року № 575/97-ВР "Про електроенергетику" споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач.

Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією.

Порушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією.

Відповідно до п. 37 Правил користування електричною енергією для населення, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 року (з наступними змінами та доповненнями, які діяли на час виникнення спірних правовідносин) (далі ПКЕЕН), енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Відповідно до п. 42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки.

Відповідно до п. 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку.

Відповідно до п. 53 ПКЕЕН (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 17.07.2009 року № 731, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин) у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Згідно акту про порушення ПКЕЕН № 187962 від 23.01.2014 року представниками Артемівського міського РЕМ ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" за участю споживача (уповноваженої ним особи) ОСОБА_4 під час перевірки встановлено самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника; змонтована розетка зі скритою проводкою; при включенні навантаження в цю розетку (праска) диск електролічильника не обертається; при відключенні автоматичних вимикачів напруга в розетці є, електрична енергія споживається, але електролічильником не обліковується (а.с. 125 - 128 т. 2).

Згідно п. 1 ПКЕЕН самовільне підключення - це споживання електричної енергії без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил.

Згідно акту про порушення № 187962 від 23.01.2014 року об'єкт споживача АДРЕСА_8, самовільно підключено до електромережі іншого споживача з порушенням схеми обліку.

Згідно п. 9 ПКЕЕН споживання електричної енергії без засобів обліку не допускається, крім випадків передбачених цими Правилами.

Тобто, акт про порушення № 187962 від 23.01.2014 року підтверджує факт порушення споживачами ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4 Правил користування електричною енергією для населення, а саме, споживання електричної енергії без засобів обліку.

Обставини зазначені в акті під час розгляду справи судом першої інстанції були підтверджені свідком ОСОБА_11, за участю якого був складений акт про порушення.

Акт про порушення № 187962 від 23.01.2014 року має три підписи представників енергопостачальника (а.с. 125 - 128 т. 2), тобто відповідно до п. 53 ПКЕЕН вважається дійсним.

Доводи відповідачів про те, що акт не підписано жодним із споживачів, не спростовують висновку апеляційного суду щодо дійсності акту, оскільки відповідно до п. 53 ПКЕЕН акт підписується представником енергопостачальника та споживачем, а у разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову; акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

В акті про порушення № 187962 від 23.01.2014 року є позначка про відмову споживача ОСОБА_4, за участю якої складено акт, від підпису в акті.

При складанні акту про порушення № 187962 від 23.01.2014 року був присутній і відповідач ОСОБА_1, який в акті зазначений як свідок. В акті є позначка про відмову свідка ОСОБА_1 від підпису в акті. Відповідач ОСОБА_1 цей факт визнає.

Відповідно до частини 3 ст. 3 ЦПК України (в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII, який діє з 15 грудня 2017 року) провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України (в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII) доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України (в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII) належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України (в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII) достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України (в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII) суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Такі ж положення містилися і в ЦПК України в редакції чинній на час розгляду справи судом першої інстанції, зокрема, у статтях 57, 58, 59, 212.

Надані позивачем на підтвердження факту порушення відповідачами Правил користування електричною енергією акт про порушення № 187962 від 23.01.2014 року, показання свідка ОСОБА_8 узгоджуються між собою та достовірно підтверджують факт самовільного підключення об'єкту відповідачів, а саме, розетки у квартирі АДРЕСА_9 (нині м. Бахмут) до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, з порушенням схеми обліку.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України (в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII) цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України (в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII) кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.

Такі ж положення містилися і в ЦПК України в редакції чинній на час розгляду справи судом першої інстанції, зокрема, у статтях 10, 60.

Будь-яких доказів на спростування актупро порушення № 187962 від 23.01.2014 року та показань свідка ОСОБА_8 відповідачами суду не надано.

Заперечуючи факт самовільного підключення, відповідач ОСОБА_1 визнає, що дійсно в квартирі була виявлена розетка, яка була зашпакльована та заклеєна шпалерами, які зрізали представники енергопостачальника.

Доказів того, що зазначена розетка була підключена до приладу обліку, відповідачами суду не надано.

У разі самовільного підключення встановлення особи, яка здійснила таке підключення, для настання відповідальності не має правового значення, оскільки електрична енергія використовувалася відповідачами і тому саме вони мають відшкодувати вартість спожитої без обліку електричної енергії.

Апеляційний суд вважає, що факт порушення відповідачами Правил користування електричною енергією для населення, а відповідно використання ними не облікованої електричної енергії, є доведеним. Доводи апеляційної скарги позивача про неналежну оцінку судом першої інстанції наданих позивачем доказів, що призвело до неправильного вирішення справи, є обгрунтованими.

Згідно протоколу засідання комісії Артемівського РЕМ ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" від 25.04.2014 року № 45 з розгляду акту про порушення ПКЕЕ для населення № 187962 від 23.01.2014 року комісія дійшла висновку, що акт складено у відповідності з вимогами п. 53 ПКЕЕН, розрахунок вартості недорахованої електроенергії проведено згідно з п. 3.1.5. Методики та вартість не облікованої електроенергії за період з 06 серпня 2013 року по 23 січня 2014 року складає 2 845,20 грн. (а.с. 123, а.с. 129 т. 2).

Відповідно до п. 3.1 Методики вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН:

1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку);

2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів;

3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів);

4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку;

5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку;

6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника;

7) використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5 - 7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

У відповідачів виявлено порушення, зазначене у п/п 5 пункту 3.1 Методики, а саме, самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

Згідно акту про порушення № 187962 від 23.01.2014 року місцем самовільного підключення до відповідних мереж була клемна колодка, про що зазначено в пункті 3 акта про порушення та у схемі електропостачання споживача (а.с. 125 - 128 т. 2).

Згідно п. 3.3. Методики якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Згідно п. 1 ПКЕЕН контрольний огляд вузла обліку - візуальне обстеження цілісності вузла обліку, цілісності пломб, відбитків тавр та індикаторів дії впливу постійного (змінного) магнітного, електричного та/або електромагнітного полів, установлених на ньому відповідно до акта про пломбування, зняття показів засобу обліку та виявлення самовільних підключень поза засобом обліку, виявити які представники електропостачальника мають можливість без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних та/або оздоблювальних конструкцій.

Апеляційний суд вважає, що виявити розетку, яка підключена до мережі електропостачання поза приладом обліку, при контрольному огляді приладу обліку представники постачальника електричної енергії не мали можливості, оскільки без облікова розетка була виявлена внаслідок дослідження підключень в клемній коробці під час технічної перевірки з метою заміни електролічильника.

Відповідно до п. 3.5 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W доб.с.п. (кВт·год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики.

Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год.

Відповідно до п. 2.6 Методики (формула 2.7 Методики) добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб.с.п., кВт·год), розраховується за формулою W доб.с.п. = P с.п. t вик.с.п. (2.7), де:

- P с.п. - потужність самовільного підключення (кВт), що визначається за формулами: у разі підключення до однієї фази P с.п. = I · U ном.фаз. · cosj; у разі підключення до трьох фаз P с.п. = 3 · I · U ном.фаз. · cosj;

- I - сила струму, визначена виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок (далі - ПУЕ), А;

- U ном.фаз. - номінальна фазна напруга, кВ;

- cos j - косинус кута між фазною напругою U фаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. У разі відсутності у представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) відповідних засобів вимірювальної техніки cosj приймається рівним 0,9;

- t вик.с.п. - час використання самовільного підключення протягом доби.

Згідно протоколу засідання комісії № 45 від 25.04.2014 року (а.с. 123 т. 2) та детального розрахунку збитків за актом про порушення № 187962 від 23.01.2014 року (а.с. 129 т. 2) при розрахунку вартості необлікованої електричної енергії відповідачем застосовано cos j = 0,9 та відповідно до п. 3.5 Методики час використання самовільного підключення протягом доби - 8 год., з урахуванням чого добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб.с.п.), складає 28,51 кВт/год (3,96 кВт х 0,9 х 8 год.), який позивачем визначено правильно.

В детальному розрахунку суми вартості необлікованої електричної енергії (а.с. 129 т. 2) позивачем зазначено тарифи для населення, що діяли в період з 06.08.2013 року по 23.01.2014 року, за який був розрахований розмір вартості необлікованої електричної енергії та які були застосовані при розрахунку, кількість електричної енергії в кожному місяці, яка використана через прилад обліку (К) та кількість необлікованої електричної енергії за кожним з тарифів. Апеляційним судом зазначений розрахунок перевірено та його невідповідність вимогам Методики не встановлена. Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії позивачем здійснено відповідно до п. 3.3. Методики за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії, за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який був розрахований розмір вартості не облікованої електричної енергії, та за кількістю днів з дня останньоїтехнічної перевірки в квартирі.

Посилання відповідачів у суді першої інстанції на те, що комісія відбулася без їх участі, що про її засідання вони належним чином не повідомлялися, є необґрунтованими.

Згідно повідомлення позивача № 230 від 24 березня 2014 року ОСОБА_3, ОСОБА_1 запрошувалися на засідання комісії з розгляду акту № 187962 від 23.01.2014 року, яке відбудеться 22 квітня 2014 року у кабінеті № 2 Артемівського РЕМ за адресою: м. Артемівськ вул. Леніна, 25 (а.с. 122 т. 2). Зазначене повідомлення відповідачами отримано 11 квітня 2014 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 122 т. 2).

22 квітня 2014 року ОСОБА_1 звернувся до начальника Артемівського РЕМ з заявою про перенесення засідання комісії з 22 квітня 2014 року на 25 квітня 2014 року, посилаючись на сімейні обставини (а.с. 121 т. 2).

Саме 25 квітня 2014 року комісією Артемівського РЕМ акт і був розглянутий.

Споживач ОСОБА_3 була присутня на засіданні комісії при розгляді акту про порушення, але від підписання протоколу відмовилась, про що є відповідна відмітка на протоколі, яка засвідчена підписами членів комісії (а.с. 123 т. 2).

В судовому засіданні апеляційного суду відповідач ОСОБА_1 пояснив, що на засіданні комісії 25 квітня 2014 року він був присутній разом з ОСОБА_3

Відповідач ОСОБА_4 на засідання комісії не з'явилася, що не суперечить положенням п. 53 ПКЕЕН, оскільки бути присутніми на комісії є правом, а не обов'язком споживача.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Враховуючи зазначене, апеляційний суд вважає, що доводи апеляційної скарги позивача про неповне з'ясування судом першої інстанції обставин справи, неналежну оцінку наданим позивачем доказам, порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, є обгрунтованими.

Відповідно до ст. 376 ЦПК України неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права є підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення.

Отже, рішення суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позовних вимог про стягнення з відповідачів вартості не облікованої електричної енергії.

Відповідно до частини 4 ст. 319 ЦК України власність зобов'язує, тобто у всіх випадках саме власник зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів, забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки.

Відповідно до ст. 150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Відповідно до частин 3, 4 ст. 156 ЖК України повнолітні члени сім'ї власника зобов'язані брати участь у витратах по утриманню будинку (квартири) і придомової території та проведенню ремонту.

До членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 ст. 64 ЖК Українидо членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Відповідно до ст. 1 Закону України від 24.06.2004 року № 1875-IV "Про житлово-комунальні послуги" (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) споживач - фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу.

Відповідно до ст. 541 ЦК України солідарний обов'язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов'язання.

Враховуючи, що всі відповідачі, зокрема, власник ОСОБА_3, відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_4, які зі згоди власника фактично мешкали у квартирі, користувалися електричною енергією, апеляційний суд вважає, що вони мають нести солідарний обов'язок щодо відшкодування позивачу вартості необлікованої електричної енергії у сумі 2 845,20 грн., оскільки визначити частку використаної кожним із них електричної енергії не є можливим.

Відповідно до ст. 382 ЦПК України в резолютивній частині постанови суду апеляційної інстанції зазначається, зокрема, новий розподіл судових витрат, понесених у зв'язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення; розподіл судових витрат, понесених у зв'язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки апеляційний суд дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги позивача та ухвалення нового рішення про задоволення позовних вимог позивача в повному обсязі, є підстави для зміни розподілу судових витрат, понесених у зв'язку з розглядом справи у суді першої інстанції.

Позивачем за подачу позовної заяви сплачено судовий збір у розмірі 243,60 грн. (114,70 + 128,90) (а.с. 1, а.с. 2 т. 1), що відповідало встановленому п/п 1 пункту 1 частини 2 ст. 4Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VІ "Про судовий збір" (в редакції, яка діяла на час звернення позивача до суду у серпні 2015 року).

За подачу апеляційної скарги позивачем судовий збір не сплачено, ухвалою апеляційного суду Донецької області від 30 серпня 2017 року сплату судового збору у розмірі 267,96 грн. за подання апеляційної скарги позивачу відстрочено до ухвалення судового рішення у справі (а.с. 88 т. 2).

Відповідно до частини 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки апеляційний суд дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги та задоволення позовних вимог, судові витрати у зв'язку з переглядом справи у судах першої та апеляційної інстанції, а саме, судовий збір за подання позовної заяви та апеляційної скарги, покладаються на відповідачів.

Тобто, з відповідачів ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4 на користь АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" підлягає стягненню судовий збір за подання позовної заяви у сумі 243,60 грн., тобто по з кожного по 81,20 грн.

За подання апеляційної скарги судовий збір підлягає стягненню з відповідачів на користь держави у розмірі 267,96 грн., тобто з кожного по 89,32 грн.

Відомостей про інші судові витрати сторони суду не надали.

Відповідно до п. 1 частини 6 ст. 19 ЦПК України зазначена справа є малозначною, оскільки ціна позову у даній справі складає 2 845,20 грн., що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2015 року, в якому позивачем була подана позовна заява. Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2015 рік" від 28.12.2014 р. № 80-VIII прожитковий мінімум на одну працездатну особу з січня 2015 року встановлено 1 218 грн.

Отже, відповідно до п. 2 частини 3 ст. 389 ЦПК України постанова апеляційного суду у цій справі касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Керуючись ст. 374, ст. 376, ст.ст. 381 - 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу позивача Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Донецькобленерго", правонаступником якого є Акціонерне товариство "ДТЕК Донецькі електромережі", задовольнити.

Рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 24 липня 2017 року скасувати.

Стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_10), ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_11), ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_3, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_11) солідарно на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Донецькі електромережі" (ідентифікаційний код 00131268, юридична адреса: Донецька область, місто Краматорськ, вулиця Комерційна, будинок 8) вартість електричної енергії спожитої без обліку в сумі 2 845 (дві тисячі вісімсот сорок п'ять) гривень 20 коп. на рахунок з особливим режимом користування № 560 в Донецькому обласному управлінні АТ Ощадбанк, МФО 335106.

Стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_12), ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_11), ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_3, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_11) на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Донецькі електромережі" (ідентифікаційний код 00131268, юридична адреса: Донецька область, місто Краматорськ, вулиця Комерційна, будинок 8) на відшкодування витрат по сплаті судового збору, пов'язаного з розглядом справи у суді першої інстанції, з кожного по 81 (вісімдесят одна) гривні 20 коп. на поточний рахунок № в ПАТ ПУМБ МФО 334851.

Стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_12), ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_11), ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_3, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_11) на користь держави судовий збір, пов'язаний з розглядом справи у суді апеляційної інстанції, з кожного по 89 (вісімдесят дев'ять) гривень 32 коп. за наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача 6001; код класифікації доходів бюджету 22030106.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню у касаційному порядку, як така що ухвалена у малозначній справі, не підлягає, крім випадків, встановлених пунктом 2 частини 3 ст. 389 ЦПК України.

Головуючий: Л.І. Соломаха

Судді: О.Д. Канурна

Т.В. Космачевська

Повне судове рішення складено 07 лютого 2019 року.

Головуючий суддя : Л.І. Соломаха