Житомирський апеляційний суд
Справа №295/2165/19 Головуючий у 1-й інст. Рожкова О. С.
Категорія 3 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2019 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Талько О.Б., Коломієць О.С.,

розглянувши в порядку письмового провадження (без повідомлення учасників справи) у м. Житомирі

цивільну справу №295/2165/19 за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову

в справі за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 , про визнання незаконним розпорядження та недійсним свідоцтва про право власності на житло в частині відсутності інформації про склад сім`ї, визнання факту постійного проживання та зобов`язання внести інформацію про склад сім`ї

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 25 липня 2019 року, яка постановлена під головуванням судді Рожкової О.С. у м. Житомирі,

в с т а н о в и в:

У липні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із письмовою заявою, в якій просить забезпечити її позов забороною третій особі - ОСОБА_2 вчиняти будь-які дії щодо користування та розпорядження квартирою АДРЕСА_1 . Заяву обґрунтовує тим, що її сестра - ОСОБА_2 оформила спадкові права на спірну квартиру та має намір її відчужити.

Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 25 липня 2019 року заява про забезпечення позову повернута заявнику на підставі частини дев`ятої ст.153 ЦПК України.

Не погодившись із ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення норм процесуального права, просить ухвалу скасувати та зобов`язати суддю суду першої інстанції задовольнити її заяву, забезпечивши позов у спосіб, який вона просить. У апеляційній скарзі, зокрема, зазначає про те, що ОСОБА_2 отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на Ѕ частину спірної квартири, а розпорядження сестрою частиною квартири, на її думку, унеможливить поновлення її (позивача) права на приватизацію квартири та виконання позитивного вирішення спору в даній справі. У заяві пропозиції щодо зустрічного забезпечення не містяться через процесуальне становище ОСОБА_2 , яка є третьою особою, а не відповідачем. Зустрічне забезпечення в такому випадку не передбачене.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити, а ухвалу суду першої інстанції про повернення позивачу заяви про забезпечення позову - залишити без змін.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.

Повертаючи ОСОБА_1 заяву про забезпечення позову на підставі частини дев`ятої ст.153 ЦПК України, суд першої інстанції виходив із того, що заявником не вказано адресу електронної пошти; ціну позову; не надано пропозицій щодо зустрічного забезпечення; доказів на підтвердження посилань: на актуальність інформації про власника спірної квартири на день звернення до суду, на вчинення ОСОБА_2 дій, направлених на продаж квартири; не зазначені відомості про вартість майна. Крім того, не зазначено доказів про внесення відомостей за заявою ОСОБА_1 до ЄРДР та яке ці обставини мають значення для забезпечення позову. Не надано доказів на підтвердження підстав звільнення від сплати судового збору.

Колегія суддів апеляційного суду не може повністю погодитися із таким висновком суду першої інстанції з таких мотивів.

За змістом частини дев`ятої ст.153 ЦПК суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику.

Разом із тим, частиною першою статті 151 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номер засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обгрунтовання необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Отже, перелік відомостей не є вичерпним. Ключовим є те, що відомості мають бути потрібними для вирішення питання щодо забезпечення позову.

Так, у даній справі ОСОБА_1 звернулася із позовом до Житомирської міської ради (відповідача). Ухвалою суду від 14 травня 2019 року до участі у справі залучено ОСОБА_2 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору (а.с.95-96 виділених матеріалів).

У позовній заяві від 08 лютого 2019 року та в заяві про уточнення позовних вимог від 20 червня 2019 року ОСОБА_1 заявила вимоги про визнання незаконним розпорядження від 26 червня 2002 року НОМЕР_1 в частині відсутності інформації про склад сім`ї; визнання недійсним свідоцтва про право власності на житло від 26 червня 2002 року НОМЕР_1 в частині відсутності інформації про склад сім`ї; визнання факту постійного проживання ОСОБА_1 у квартирі АДРЕСА_1 однією сім`єю з матір`ю на час приватизації, тобто на 26 червня 2002 року; визнання права за ОСОБА_1 на участь у приватизації спірної квартири; органу (відділу) приватизації Житомирської міської ради: а) видання нового розпорядження на доповнення розпорядження від 26 червня 2002 року НОМЕР_1 інформацією у розділі «склад сім`ї: дочка ОСОБА_1 » та про спільну сумісну власність; б) доповнення свідоцтва про право власності на житло інформацією у розділі «склад сім`ї: дочка ОСОБА_1 » та про спільну сумісну власність; в) видання дубліката свідоцтва про право власності на житло від 26 червня 2002 року НОМЕР_1, із інформацією у розділі «склад сім`ї: дочка ОСОБА_1 » та про спільну сумісну власність; зобов`язання КП «ВЖРЕП №9»: а) відізвати довідку про склад сім`ї від 29 січня 2002 року №789, як незаконну; б) видати нову довідку про склад сім`ї квартиронаймача ОСОБА_8 із членом сім`ї ОСОБА_1 станом на 29 січня 2002 року.

Позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що на момент приватизації постійно проживала у квартирі АДРЕСА_1 та доглядала за хворою матір`ю, але квартира приватизована лише на матір. Її мати ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Наразі спадкові права на Ѕ частину квартири оформила її рідна сестра - ОСОБА_2 Таке непорозуміння сталося через не внесення її до довідки про склад сім`ї.

Ціна позову зазначається, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Позивач заявила вимоги немайнового характеру та у позовній заяві зазначено, що ціна позову дорівнює нулю, а тому посилання суду першої інстанції на те, що в заяві про забезпечення позову відсутня ціна позову не узгоджується із положеннями ст.ст.175-176 ЦПК України та з урахуванням також способу забезпечення, який просить застосувати позивач - заборонити третій особі без самостійних вимог вчиняти дії щодо користування та розпорядження спірною квартирою, не є переконливими щодо потреби для розгляду питання про забезпечення позову.

Вимоги стосовно відомостей про зустрічне забезпечення у даному випадку не зовсім узгоджуються із положеннями ст.154 ЦПК України, яка надає суду право вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача. Тобто, даний інститут спрямований на захист прав відповідача, які можуть бути порушені у зв`язку із забезпеченням позову. ОСОБА_2 не є відповідачем у справі. Її процесуальне становище окреслено як - третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. Окрім того, ухвала, що оскаржується в апеляційному порядку, не містить обґрунтування того, що у даній справі суд був би зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення. Також зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом, але вимоги заявлені немайнового характеру, чим нівелюється питання співмірності зустрічного забезпечення навіть тоді, коли зустрічне забезпечення було б необхідним для розгляду питання про забезпечення позову.

Посилання судом на відсутність обґрунтування необхідності забезпечення позову, а саме: доказів на підтвердження посилань на актуальність інформації про власника спірної квартири на день звернення до суду та вчинення ОСОБА_2 дій, спрямованих на продаж квартири, є передчасними. Позивач обґрунтувала необхідність забезпечення позову так, як вважала за необхідне. Достатності та достовірності необхідності забезпечення позову належить надати оцінку при розгляді відповідної заяви по суті.

Відомості про вартість кватири зазначені у свідоцтві про право власності на житло. Питання вартості кватири пов`язується із питання ціни позову. Як зазначалося вище заявлені вимоги немайнового характеру, а тому посилання суду на відсутність відомостей про вартість квартири у заяві про забезпечення позову є безпідставними. Дані відомості також не є потрібними для розгляду заяви про забезпечення позову.

Як убачається з довідки Житомирського об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області ОСОБА_1 перебуває на обліку в даній установі та отримує пенсію за віком, інвалід 1-ої групи загального захворювання по зору, довічно (а.с.69). Пункт 9 частини першої ст.5 Закону України «Про судовий збір» звільняє інвалідів першої групи від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. Дана обставина була предметом дослідження судом першої інстанції в ухвалі від 11 березня 2018 року, якою позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі, а тому посилання суду на не надання доказів на підтвердження підстав звільнення заявника від сплати судового збору при поданні заяви про забезпечення її позову є надуманими, враховуючи, що заявник не має нести таких витрат та звільнена вищезазначеним Законом (а.с.34 виділених матеріалів).

Не зазначення адреси електронної пошти, доказів про внесення відомостей за заявою ОСОБА_1 до ЄРДР та яке ці обставини мають значення для забезпечення позову не є достатньо вагомими обставинами для повернення заяви ОСОБА_1 та не розгляду її заяви про забезпечення позову по суті.

Порушення норм процесуального права призвело до постановлення судом першої інстанції помилкової ухвали про повернення заяви про забезпечення позову позивачу. Ухвала про повернення заяви про забезпечення позову перешкоджає подальшому розгляду питання щодо забезпечення позову, а тому дана ухвала скасовується, а справа направляється до суду першої інстанції для розгляду питання щодо забезпечення позову по суті, що відповідає приписам п.4 частини першої ст.379 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.259,268,367-368,374,379,381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 25 липня 2019 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді:

Повний текст постанови складений 30 вересня 2019 року.