ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

Іменем України

17 вересня 2019 року

м. Харків

справа № 618/668/19

провадження № 22-ц/818/4636/19

Харківський апеляційний суд у складі:

Головуючого: Маміної О.В.

суддів: Бурлака І.В., Пилипчук Н.П.,

за участю секретаря: Карамишевої Н.В.

учасники справи:

позивач - Акціонерне товариство «Харківобленерго»,

відповідач - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про невиконання договірних зобов`язань та стягнення додаткової вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Харківобленерго» на ухвалу Дворічанського районного суду Харківської області від 05 серпня 2019 року, постановлену під головуванням судді Буніна Є.О., в залі суду в смт Дворічна Харківської області, -

в с т а н о в и в:

У червні 2019 року Акціонерне товариство «Харківобленерго» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про невиконання договірних зобов`язань та стягнення додаткової вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ, у розмірі 12 623,48 грн.

Ухвалою Дворічанського районного суду Харківської області від 05 серпня 2019 року позовну заяву залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі Акціонерне товариство «Харківобленерго» просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Посилається на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом першої інстанції норм процесуального права; вказує, щопозовна заява подана та підписана представником АК «Харківобленерго» за довіреністю Кочетовим Олексієм Володимировичем. Справа за вказаним позовом є малозначною, у зв`язку з цим, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження. При цьому законом встановлено, що представником у суді під час розгляду справ у малозначних спорах представником може бути і не адвокат. Позивач вважає, що відсутні підстави для залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п.2 ч.1 ст. 257 ЦПК України, оскільки позовну заяву подано особою, яка має належні повноваження на ведення справи.

Відзиву на апеляційну скаргу не надано.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України - в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Залишаючи без розгляду позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що заяву від імені АК «Харківобленерго» подано особою, яка не має повноважень на ведення справи, а саме: представник позивача діє на підставі довіреності, тоді як документів, які б надавали йому право займатися адвокатською діяльністю, представником позивача суду не надано.

Проте такі висновки суду першої інстанції не відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Судом встановлено, що у червні 2019 року Акціонерне товариство «Харківобленерго», в особі представника за довіреністю - Кочетова Олексія Володимировича, звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про невиконання договірних зобов`язань та стягнення додаткової вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ, у розмірі 12 623,48 грн.

Ухвалою судді Дворічанського районного суду Харківської області від 07 червня 2019 року відкрито провадження у справі; визначено, що справа є малозначною та розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження (а.с.30).

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

У пункті 18 розділу XІІІ «Перехідні положення» ЦПК України вказано, що положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням п.п. 11 п. 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України.

Починаючи з 30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 02 червня 2016 року №1401-VIII, яким Конституцію України доповнено статтями 131-1 та 131-2 щодо здійснення представництва у судах.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 131-1 та статті 131-2 Конституції України представництво виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 01 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 01 січня 2019 року (підпункт 11).

У частині четвертій статті 131-2 Конституції України зазначено, що законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

За приписами частини другої статті 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Таким чином, у цивільному процесуальному законі визначено, коли представником у суді, окрім адвоката чи законного представника, може бути інша особа, яка має відповідну цивільну процесуальну дієздатність.

Повноваження таких осіб відповідно до пункту 1 частини першої статті 62 ЦПК України мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи.

Згідно з частиною третьою статті 62 ЦПК України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Матеріали справи свідчать про те, що ціна позову в даній справі становить 12 623,48 грн., що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 192 100 грн, а тому представництво АК «Харківобленерго» в суді першої інстанції на підставі довіреності особою, що не є адвокатом, не суперечить вимогам цивільного процесуального закону.

Суд першої інстанції на зазначене уваги не звернув та помилково прийшов до висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду на підставі п.2 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції.

Ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, які привели до постановлення помилкової ухвали.

Згідно ч.1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

У зв`язку з цим, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Харківобленерго» - задовольнити.

Ухвалу Дворічанського районного суду Харківської області від 05 серпня 2019 року - скасуватиі направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий: О.В. Маміна

Судді: І.В. Бурлака

Н.П. Пилипчук

Повне судове рішення виготовлено 17.09.2019 року.