overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
пр. № 2/759/2477/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2019 року Святошинський районний суд м. Києва

в складі: головуючого - судді Миколаєць І.Ю.

при секретарі Шелудько В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві питання про залишення позову без розгляду у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

16.11.2018 року ОСОБА_1 звернувся до Святошинського районного суду з позовом до ОСОБА_2 вимогами якого є розірвання шлюбу.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 24.01.2019 р. відкрито провадження у справі.

27.11.2019 року через канцелярію Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_1 . подав заяву про залишення позову без розгляду у зв`язку з примиренням сторін та про повернення оригіналу свідоцтва про шлюб.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Дослідивши матеріали справи, вважає, що заява позивачіа про залишення заяви без розгляду, не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, а тому приймається судом та позовну заяву слід залишити без розгляду та повернути оригінал свідоцтва про укладення шлюбу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 257, 258,260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п"ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.Ю.Миколаєць
Номер провадження 2-н/754/1711/19
СУДОВИЙ НАКАЗ
У відповідності до п. 2 ч.1 ст. 13 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкової території (прибирання внутрішньо будинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньо будинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо) відносяться до житлово-комунальних послуг за функціональним призначенням.
Відповідно до ст. ст. 156, 162 ЖК України, власники квартир зобов`язані брати участь у витратах по утриманню квартир і при домової території, проведенню ремонту та своєчасно і в повному обсязі вносити плату за отримані комунальні послуги.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно із ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
В обґрунтування розміру заборгованості заявником надано розрахунок боргу за період з листопада 2016 року по жовтень 2019 року, відповідно до якого заборгованість за послуги становить - 8 454, 02 грн., інфляція - 2079, 59 грн. та 3% річних у розмірі 648, 05 грн.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з боржника понесені заявником судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 192, 10 грн.
Керуючись ст.ст.30, 133, 141, 160, 161, 162, 167, 168, 172 ЦПК України, ст.ст.509, 526, 714 ЦК України, ст.ст. 156, 162 ЖК України, ст. 13 Закону України "Про житлово-комунальні послуги",
Згідно п. 7 ч. 1 ст. 168 ЦПК України суд під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Частиною 1 статті 172 ЦПК України передбачено, що у разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання, судовий наказ набирає законної сили.
Суддя:
Провадження № 2/127/5474/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2019 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Король О.П., розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області звернулось Акціонерне товариство комерційного банку «Приватбанк» з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви судом встановлено їх невідповідність вимогам цивільно-процесуального законодавства України.

Згідно з ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Надані до позовної заяви позивачем письмові докази не відповідають вимогам ст. 95 ЦПК України.

В порушення п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України відсутнє підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В позовній заяві не вказано відомості про те, чи є рішення суду між тими самими сторонами про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 за кредитним договором №VIV7GA02531431 від 14.06.2007 р.

Згідно з ухвалою суду від 27.12.2018 р. позовна заява залишена без руху та визначено строк для усунення недоліків протягом триденного строку з дня отримання ухвали.

Відповідно до витягу з реєстру електронних повідомлень ПАТ «Укрпошта» поштове відправлення №972 вручено одержувачу АТ КБ «Приватбанк» 11.01.2019 р.

У визначений судом строк позивач не усунув недоліки позовної заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, керуючись ч. 3 ст. 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Позовну заяву Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором вважати неподаною та повернути позивачу.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п»ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п»ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя:
№ 207/4525/18
№ 2/207/252/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про передачу справи за підсудністю

30 січня 2019 року Суддя Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

ВСТАНОВИВ:

28 грудня 2018 року ОСОБА_1 звернулась до Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ознайомившись із поданою позовною заявою, суддя встановив, що зазначена позовна заява не підсудна Баглійському районному суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області з огляду на наступне.

Частиною 1 ст. 27 ЦПК України встановлено, що позови до фізичної особи предявляються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до довідки з адресно-довідкового підрозділу ГУ ДМС Дніпропетровської області, яка надійшла до суду 29.01.2019 року, відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, що за територіальною підсудністю відноситься до Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суддя надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 3 статті 31 ЦПК України передбачено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою ЦПК України підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини 1 статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше пяти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше пяти днів після залишення її без задоволення.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи викладене, дана справа не підсудна Баглійському районному суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області і вона підлягає переданню на розгляд до Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області за підсудністю.

Керуючись ст. ст. 27, 31, 32, 187, 258, 260, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовомОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати на розгляд до Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області до територіальної юрисдикції якого належить справа.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її складання.

Відповідно до п. п. 15.5 п.п.15 ч. 1 Розділу ХШ «Перехідні Положення» ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

СуддяВ.Г.Тюлюнова
Провадження №2/200/3838/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/вступна та резолютивна частина/

«04» лютого 2019 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого-судді: Женеску Е.В.

за участю секретаря: Лавренко Н.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ч. 6 ст. 259 ЦПК України, у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як пять днів з дня закінчення розгляду справи.

Зважаючи на складність у викладенні повного тексту рішення суду, повязаного з потребою у обґрунтуванні доводів сторін, на що може бути витрачений значний час, суд вважає за необхідне проголосити його вступну та резолютивну частини.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 12, 81, 133, 141, 258, 259, 263-268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб, зареєстрований 18 липня 2009 року у Бабушкінському відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженцем ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянином України та Калитою (дошлюбне прізвище Друганова) ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 уродженкою ІНФОРМАЦІЯ_4, Російської Федерації, громадянкою України, актовий запис № 406.

Залишити відповідачці шлюбне прізвище «Калита».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 704,80 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Пунктом 15.5 Перехідних положень ЦПК України передбачено, що апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Е.В. Женеску
ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОСОБА_1
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/575/19
Провадження № 2/210/946/19
У Х В А Л А

іменем України

"01" лютого 2019 р.

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_2, розглянувши заяву ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору за подачу позовної заяви ОСОБА_3 до Саксаганського відділу державної виконавчої служби міста ОСОБА_1 Ріг Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про зняття арешту з майна, -

ВСТАНОВИВ :

31 січня 2019 року позивач звернувся до суду з позовом про зняття арешту з майна

Разом із позовною заявою ОСОБА_3 подала клопотання, в якому просить звільнити її від сплати судового збору, у звязку з тим, що вона не отримує жодних доходів.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Згідно ч. 1 ст. 82 ЦПК України, та ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

У відповідності частини 3 вказаної статті, з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Крім цього, з урахуванням недопущення порушень положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі»), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду.

Викладені у клопотанні доводи заявника про складне матеріальне становище матеріалами справи не спростовуються, а тому клопотання про звільнення від сплати судового збору підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 82 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору за подачу позовної заяви ОСОБА_3 до Саксаганського відділу державної виконавчої служби міста ОСОБА_1 Ріг Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про зняття арешту з майна задовольнити.

Звільнити ОСОБА_3 від сплату судового збору за подання позовної заяви ОСОБА_3 до Саксаганського відділу державної виконавчої служби міста ОСОБА_1 Ріг Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про зняття арешту з майна.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В. Є. Сільченко
У Х В А Л А

28 січня 2019 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ознайомившись з позовною заявою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

22 грудня 2018 року до Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу надійшла вищевказана позовна заява, вивченням матеріалів якої встановлено, що провадження за вказаним позовом не може бути відкрито з наступних підстав.

26 грудня 2018 року Жовтневим районним судом м.Кривого Рогу направлено запит до Відділу адреснодовідкової роботи управління з питань громадянства, паспортизації та реєстрації ГУ ДМС України в Дніпропетровської області (49101, м.Дніпро, вул.Троїцька, 21а), стосовно зясування місця реєстрації відповідача по справі.

25 січня 2019 року до Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу надійшла довідка з Відділу адресно довідкової роботи управління з питань громадянства, паспортизації та реєстрації ГУ ДМС України в Дніпропетровської області, в якій зазначено, що ОСОБА_2, 22.01.1992р.н., з 17.10.2018р. зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 (Саксаганський район).

Частиною першою статті 27 ЦПК України встановлено, що позови до фізичної особи предявляються в суд за зареєстрованим у встановленого законом порядку місцем його проживання або перебування, якщо інше не передбаченого законом.

Відповідно до ч.9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України.

Згідно п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України суддя, передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно ст.32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Оскільки позов предявлений до Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу, юрисдикція якого не поширюється на територію, де зареєстрований відповідач, суддя вважає за потрібне передати справу на розгляд Саксаганському районному суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Керуючись ст. 31,187,260 Цивільного Процесуального Кодексу України, суд,

У Х В А Л И В:

Матеріали цивільної справи № 212/10013/18 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості направити за підсудністю на розгляд до Саксаганського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Спір про підсудність справи між судами не допускається.

Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала про передачу справи на розгляд до іншого суду може бути оскаржена протягом пятнадцяти днів до суду апеляційної інстанції через Жовтневий районний суд м.Кривого Рогу.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення копії ухвали.

Суддя: Ю. В. Козлов
Ухвала

13 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 643/4061/17

провадження № 61-18073ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ступак О. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 09 вересня 2019 року у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Управління Пенсійного фонду України в Московському районі м. Харкова, Московський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, про встановлення факту визнання батьківства,

ВСТАНОВИВ:

28 листопада 2019 року ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Харківського апеляційного суду від 09 вересня 2019 року, яка викладена російською мовою.

Відповідно до частини першої статті 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

З огляду на зазначене, касаційна скарга повинна бути викладена державною (українською) мовою.

Заявник не позбавлений права звернутися до перекладача з метою приведення касаційної скарги у відповідність до вимог закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявникові строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 17 січня 2020 року, але не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Ступак