Постанова

Іменем України

18 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 215/683/18

провадження № 61-15564св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Висоцької В. С.,

суддів: Грушицького А. І., Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Сердюка В. В., Фаловської І. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Саксаганський відділ державної виконавчої служби міста Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області, Державне підприємство «СЕТАМ»,

треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт», ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Саксаганського відділу державної виконавчої служби міста Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області, Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт», ОСОБА_2 , про визнання прилюдних торгів недійсними, за касаційними скаргами ОСОБА_2 , Саксаганського відділу державної виконавчої служби міста Кривий Ріг Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт», Державного підприємства «СЕТАМ» на постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 липня 2019 року у складі колегії суддів: Бондар Я. М., Барильської А. П., Зубакової В. П.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У лютому 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом, посилаючись на те, що 05 травня 2016 державним виконавцем Саксаганського відділу державної виконавчої служби міста Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області (далі - Саксаганський ВДВС міста Кривого Рогу ГТУЮ в Дніпропетровській області) відкрито виконавче провадження на підставі виконавчого листа, виданого 25 квітня 2016 року відповідно до рішення Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу від 16 лютого 2016 року у справі про стягнення з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» (далі - ПАТ «Райффайзен Банк Аваль») заборгованості в сумі 83 963,61 доларів США.

Під час проведення виконавчих дій державним виконавцем було складено акт опису та арешту майна боржника.

30 серпня 2017 експерт/суб`єкт оціночної діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр експертного дослідження» (далі - ТОВ «Центр експертного дослідження») провів оцінку та склав звіт про оцінку майна, а саме нежитлової будівлі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , якою встановлено ринкову вартість вказаного майна у розмірі 995 030 грн.

26 січня 2018 року Державним підприємством «СЕТАМ» (далі - ДП «СЕТАМ») були проведені електронні торги з реалізації зазначеної нерухомості, кінцева ціна продажу склала 796 024 грн, за результатами проведення яких сформовано протокол проведення електронних торгів № 313512, в якому переможцем зазначено Учасника 3.

ОСОБА_1 вважає, що реалізація майна проведена незаконно та за заниженою ціною, що спричинило йому значні збитки, тому просив визнати недійсними електронні торги, проведені 26 січня 2018 року ДП «СЕТАМ», та скасувати Протокол проведення електронних торгів від 26 січня 2018 року № 313512.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 жовтня 2018 року заяву АТ «Райффайзен Банк Аваль» про заміну сторони - третьої особи ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» на ТОВ «ФК «Форінт» у цій справі задоволено.

Замінено третю особу ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» на ТОВ «ФК «Форінт».

Рішенням Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 січня 2019 року у складі судді Науменко Я. О. в задоволенні позову відмовлено. Скасовано арешт, накладений ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16 лютого 2018 року, на нежитлову будівлю АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 10 грудня 2004 року.

Рішення місцевого суду мотивоване тим, що Саксаганський ВДВС міста Кривого Рогу ГТУЮ в Дніпропетровській області не допустив порушення Закону України «Про виконавче провадження», оскільки дії останнього були направлені на виконання виконавчого провадження щодо стягнення заборгованості з позивача на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» за виконавчим листом від 25 квітня 2016 року № 2/214/136/16, виданим Саксаганським районним судом міста Кривого Рогу. Позивачу було відомо про наявність відкритого виконавчого провадження з примусового виконання зазначеного виконавчого листа, однак ніяких дій, спрямованих на погашення зазначеної заборгованості, позивачем зроблено не було. Тому державним виконавцем було описано та арештоване нерухоме майно та правомірно реалізоване шляхом проведення електронних торгів, які відбулися без порушень Порядку реалізації арештованого майна. Також не встановлено судом і порушень проведення 26 січня 2018 року електронних торгів ДП «СЕТАМ».

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 25 липня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 січня 2019 року скасовано і ухвалено нове рішення про часткове задоволення позову.

Визнано недійсними електронні торги, проведенні 26 січня 2018 року та їх результати оформленні Протоколом проведення електронних торгів № 313512 від 26 січня 2018 року, складеним Державним підприємством «СЕТАМ» за результатами проведення електронних торгів об`єкта нерухомості, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 335,9 кв. м.

Судове рішення апеляційного суду мотивоване тим, що наявні у справі докази та встановлені в ході судового розгляду обставини свідчать про наявність правових підстав вважати, що права позивача були порушені, оскільки належне йому арештоване майно було продано за заниженою ціною.

Висновок суду першої інстанції про те, що позивачем не надано суду належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів того, що при проведенні електронних торгів відбулося порушення вимог Закону та Порядку державним виконавцем чи організатором електронних торгів, ці порушення вплинули на результати торгів і права та законні інтереси позивача порушені є незаконним і необґрунтованим.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

20 серпня 2019 року ОСОБА_2 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 липня 2019 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржуване судове рішення і залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга ОСОБА_2 мотивована тим, що висновок апеляційного суду про те, що належне позивачу арештоване майно було продано за заниженою ціною, і доказів зворотньому в судовому рішенні не наведено не підтверджений жодними доказами. Апеляційним судом як і судом першої інстанції не було встановлено жодних порушень встановлених законодавством правил проведення торгів чи вимог закону безпосередньо за результатами електронних торгів. Оцінку майна, необхідну під час здійснення виконавчого провадження було проведено належним суб`єктом оціночної діяльності в порядку, передбаченому Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Вимоги позивача в частині оскарження оцінки майна розглядаються як оскарження рішення державного виконавця про оцінку майна в процесуальному порядку, оскільки є процесуальною дією державного виконавця незалежно від того, яка конкретна особа здійснювала відповідні дії, так як виконавчо-процесуальні відносини виникли між сторонами виконавчого провадження.

Ухвалою Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу від 13 квітня 2018 року, залишеною без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 22 січня 2019 року, у справі № 214/6840/17 за скаргою на дії або бездіяльність державного виконавця про визнання незаконним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії було відмовлено в частині оскарження дій державного виконавця.

Крім того, постановою Дніпровського апеляційного суду від 22 січня 2019 року ОСОБА_1 було відмовлено в задоволенні скарги в частині визнання незаконним звіту про оцінку майна від 30 серпня 2017 року, складеного ТОВ «Центр експертного дослідження», щодо визначення вартості майна - спірної нежитлової будівлі.

Правове значення для дійсності торгів з підстав визначення вартості об`єкта оцінки має лише те, щоб на момент проведення прилюдних торгів звіт про оцінку майна був дійсним (чинним).

Висновки місцевого суду повністю узгоджуються з правовими висновками Верховного Суду України та Верховного Суду.

Єдиною формою критичного розгляду оцінки майна, передбаченою законом, є її рецензування, а не складання нового звіту. Позивач не скористався своїм правом надати рецензію на звіт про оцінку або висновок судової експертизи або інші докази неспроможності, неповноти чи необ`єктивності висновків оцінювача ТОВ «Центр експертного дослідження», викладених у звіті про оцінку від 30 серпня 2017 року.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

28 серпня 2019 року Саксаганський ВДВС міста Кривого Рогу ГТУЮ у Дніпропетровській області звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 липня 2019 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржуване судове рішення і залишити без змін рішення суду першої інстанції.

Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційний суд помилково застосував положення статті 412 ЦК України та частини третьої статті 58 Закону України «Про виконавче провадження», який діяв до жовтня 2016 року, щодо роз`яснення державним виконавцем сторонам виконавчого провадження права та призначення рецензування звіту про оцінку майна.

Нормами статті 57 Закону України «Про виконавче провадження», який діє з 05 жовтня 2016 року не передбачено рецензування оцінки майна боржника.

Нормами Закону України «Про виконавче провадження» не визначено та не передбачено призначення державним виконавцем судового експерта, це є виключно прерогативою суду.

Суд апеляційної інстанції на порушення статті 78 ЦПК України при розгляді справи взяв до уваги звіт про оцінку майна суб`єкта оціночної діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «Бюро незалежної оцінки» від 08 лютого 2018 року (після проведення прилюдних торгів 26 січня 2018 року), який був складений на замовлення боржника ОСОБА_1 .

Зазначена оцінка майна є неприпустимим доказом, оскільки звіт складений на порушення статті 20 Закону України «Про виконавче провадження».

Короткий зміст вимог касаційної скарги

04 вересня 2019 року Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» (далі - АТ «Райффайзен Банк Аваль») звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 липня 2019 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржуване судове рішення і залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що постанова апеляційного суду безпосередньо впливає на права і законні інтереси банку як іпотекодержателя за іпотекою майна, оскільки предметом у цій справі є питання дійсності електронних торгів майна. Банк не відступав Товариству з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт» (далі - ТОВ «ФК «Форінт») права вимоги за іпотекою, а звертав стягнення на зазначене майно в судовому порядку щодо якого в процесі виконавчого провадження було проведено електронні торги.

Банк є іпотекодержателем майна позивача, щодо якого відбулися торги 26 січня 2018 року, і оскаржувана постанова є перешкодою у реалізації банком пріоритетного перед будь-якими іншими особами права на звернення стягнення на це майно та унеможливлює задоволення іпотекодержателем своїх грошових вимог до позивача.

Суд апеляційної інстанції при розгляді справи позбавив банк права на судовий захист своїх інтересів.

Звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності. Матеріалами справи не доведено порушення Порядку реалізації арештованого майна, а саме порушення правил проведення торгів.

Вимоги позивача як сторони виконавчого провадження в частині оскарження результатів торгів мають розглядатися не у позовному провадженні, а як оскарження рішення державного виконавця в процесуальному порядку, передбаченому розділом 7 ЦПК України. Позивач скористався своїм правом на оскарження у справі № 214/6840/17, тому у цій справі позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

09 вересня 2019 року ТОВ «ФК «Форінт» звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 липня 2019 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржуване судове рішення і залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що колегія суддів апеляційного суду не встановила жодних фактів порушення місцевим судом порядку дослідження доказів, не зазначила, які конкретно норми права порушив суд першої інстанції при вирішенні спору, в чому полягало порушення вимог Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку реалізації арештованого майна державним виконавцем чи організатором електронних торгів, які ці порушення вплинули на результати торгів, права та законні інтереси позивача, в чому полягала невідповідність висновків суду обставинам справи та чи була ця невідповідність взагалі, не мотивував відхилення або врахування кожного доказу.

Єдиною формою критичного розгляду оцінки майна, передбаченою законом, є її рецензування, а не складання нового звіту. Позивач не скористався своїм правом надати рецензію на звіт про оцінку або висновок судової експертизи або інші докази неспроможності, неповноти чи необ`єктивності висновків оцінювача ТОВ «Центр експертного дослідження», викладених у звіті про оцінку від 30 серпня 2017 року.

Суд першої інстанції правильно встановив факти стосовно дати ознайомлення сторін виконавчого провадження із звітом про оцінку майна та правильно визначив наслідки такого ознайомлення, спосіб і строки, у які сторони виконавчого провадження мають право звернутися як до виконавця, так і до суду за захистом своїх порушених прав.

Висновок місцевого суду про те, що боржник не скористався правом оскарження дій виконавця, пов`язаних з визначенням вартості майна протягом 10-денного строку є правильним.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

12 вересня 2019 року ДП «СЕТАМ» звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 липня 2019 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржуване судове рішення і залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що звіт про оцінку майна від 30 серпня 2017 року, складений ТОВ «Центр експертного дослідження» щодо визначення вартості спірного майна є законним та чинним на даний момент і був таким на час проведення торгів.

Державним виконавцем не було допущено порушень при передачі спірного майна на реалізацію. Однак суд апеляційної не застосував норму частини п`ятої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016 року, яка підлягала застосуванню.

Встановлення іншої вартості спірної нежитлової будівлі не доводить порушення прав позивача, оскільки ціна майна, що виставляється на торги з метою примусового продажу, є відмінною від ринкової вартості та залежить від попиту (пропозицій) учасників торгів.

Позивачем не було наданого жодного належного і достатнього доказу на підтвердження того, що спірне майно могло бути реалізоване через електронні торги за вищою ціною.

ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. При цьому жодним нормативно-правовим актом України не передбачено обов`язку організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна.

Для визнання електронних торгів недійсними, які є правочином, в розумінні статей 203, 215 ЦК України, необхідно встановити порушення саме норм Порядку реалізації арештованого майна. Натомість, дії виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

У постанові апеляційного суду не вказано жодного порушення організатором торгів норм зазначеного порядку. При цьому суд апеляційної інстанції обґрунтовує своє рішення діями державного виконавця у виконавчому провадженні, які, однак, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Разом з тим, переможець електронних торгів ОСОБА_2 не був залучений до участі у справі як співвідповідач, що є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог.

Відзив на касаційну скаргу іншими учасниками справи не подано

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Згідно з виконавчим листом у справі № 214/1306/15-ц, провадження № 2/214/136/16, виданим Саксаганським районним судом міста Кривого Рогу 16 лютого 2016 року, з позивача ОСОБА_1 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» стягнута заборгованість у сумі 83 963,61 доларів США, яка складається із: заборгованості за кредитним договором № 014/03-03/1858 в сумі 20 226,75 доларів США та за кредитним договором № 014/03-03/2285 в сумі 19 965,54 доларів США і за кредитним договором № 014/03-03/2423 в сумі 43 771,32 доларів США.

Постановою про відкриття виконавчого провадження від 05 травня 2016 року, виданою на підставі вищевказаного виконавчого документа відкрито виконавче провадження та запропоновано боржнику самостійно його виконати до 12 травня 2016 року.

Листом від 26 червня 2017 року № 17156 Тернівський ВДВС міста Кривого Рогу ГТУЮ у Дніпропетровській області направив Саксаганському ВДВС міста Кривого Рогу ГТУЮ у Дніпропетровській області та позивачу для виконання та до відома постанову від 21 червня 2017 року, винесену при примусовому виконанні виконавчого листа від 28 липня 2014 року № 2/215/1406/14, виданого Тернівським районним судом міста Кривого Рогу.

Постановою про опис та арешт майна (коштів) боржника від 23 червня 2017 року, складеною державним виконавцем Тернівського ВДВС міста Кривого Рогу ГТУЮ у Дніпропетровській області при примусовому виконанні виконавчого листа від 25 квітня 2016 року № 2/214/136/16, виданого Саксаганським районним судом міста Кривого Рогу встановлено, що рішення суду боржником не виконане. При перевірці у боржника виявлено майно, належне йому на праві власності та на яке за законом можливо звернути стягнення. Описано та накладено арешт на наступне майно, а саме на належну боржнику нежитлову будівлю А1 загальною площею 335,9 кв. м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з витягом від 14 січня 2005 року № 6217805 про реєстрацію прав власності на нерухоме майно, виданим Комунальним підприємством «Криворізьке бюро технічної інвентаризації» зазначена нежитлова будівля належить на праві власності суб`єкту підприємницької діяльності фізичній особі ОСОБА_1 .

Державним виконавцем Саксаганського ВДВС міста Кривого Рогу ГТУЮ у Дніпропетровській області 10 серпня 2017 року винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні при примусовому виконанні виконавчого листа від 25 квітня 2016 року № 2/214/136/16, виданого Саксаганським районним судом міста Кривого Рогу, та зобов`язано суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «Центр експертного дослідження» в особі ОСОБА_3 надати письмовий висновок/звіт про оцінку майна, з питань визначення вартості описаного та арештованого майна.

Супровідним листом від 10 серпня 2017 року № 13.13-47/14140,14140/1,14140/2 зазначену постанову направлено позивачу (боржнику) та стягувачу ПАТ «Райффайзен Банк Аваль».

Листом від 06 вересня 2017 року № 13.13-47/16011,16011/1 Саксаганський ВДВС міста Кривого Рогу ГТУЮ у Дніпропетровській області повідомив позивача (боржника) та стягувача ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» про надання письмового звіту про оцінку майна боржника суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання ТОВ «Центр експертного дослідження» ОСОБА_3 , а саме: нежиле приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить на праві приватної власності ОСОБА_1 , вартість якого згідно із звітом станом на 30 серпня 2017 року складає 995 030 грн без ПДВ. Роз`яснено, що сторони виконавчого провадження мають право оскаржити звіт про оцінку майна в судовому порядку.

Згідно з протоколом № 313512 проведення електронних торгів від 26 січня 2018 року предмет іпотеки - нежитлова будівля А1 загальною площею 335,9 кв. м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 а за найвищою ціновою пропозицією у сумі 796 024 грн була реалізована переможцю торгів Учаснику 3.

Позивач, вважаючи оцінку реалізованого на електронних торгах майна заниженою, замовив складення звіту іншому суб`єкту оціночної діяльності - ТОВ «Бюро незалежної оцінки», яким ринкова вартість окремої нежитлової будівлі загальною площею 335,9 кв. м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 а визначена порівняльним підходом з урахуванням округлення та складає на дату оцінки 08 лютого 2018 року - 2 285 800 грн без ПДВ.

23 листопада 2017 року позивач звернувся до Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області із скаргою на незаконність рішення державного виконавця Саксаганського ВДВС міста Кривого Рогу щодо призначення експерта суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, визнання незаконним звіту про оцінку майна від 30 серпня 2017 року, складеного ТОВ «Центр Експертного дослідження» щодо визначення вартості майна та зобов`язання державного виконавця призначити атестованого судового експерта з метою проведення об`єктивної оцінки майна.

Ухвалою Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу від 13 квітня 2018 року скаргу ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково.

Визнано незаконним звіт про оцінку майна від 30 серпня 2017 року, складений ТОВ «Центр експертного дослідження», щодо визначення вартості майна - нежитлової будівлі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить на праві приватної власності ОСОБА_1 .

Зобов`язано державного виконавця Саксаганського ВДВС міста Кривого Рогу ГТУЮ в Дніпропетровській області призначити атестованого судового експерта згідно з нормами чинного законодавства з метою проведення об`єктивної оцінки майна.

В іншій частині - відмовлено.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 22 січня 2019 року скасовано ухвалу Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13 квітня 2018 року в частині визнання незаконним звіту про оцінку майна від 30 серпня 2017 року, складеного ТОВ «Центр експертного дослідження» щодо визначення вартості майна - нежитлової будівлі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить на праві приватної власності ОСОБА_1 та відмовлено останньому в задоволенні скарги в цій частині. В іншій частині ухвала суду залишена без змін.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 22 серпня 2019 року відкрито провадження у цій справі за касаційною скаргою ОСОБА_2 та витребувано її матеріали із Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 11 вересня 2019 року відкрито провадження у цій справі за касаційною скаргою ТОВ «Фінансова компанія «Форінт».

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 13 вересня 2019 року відкрито провадження у цій справі за касаційною скаргою АТ «Райффайзен Банк Аваль».

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2019 року відкрито провадження у цій справі за касаційною скаргою ДП «СЕТАМ.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 09 жовтня 2019 року відкрито провадження у цій справі за касаційною скаргою Саксаганського ВДВС міста Кривий Ріг ГТУЮ у Дніпропетровській області.

04 вересня 2019 року справа № 215/683/18 надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 листопада 2019 року справу призначено до судового розгляду Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в кількості п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).

Під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційних скарг, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційні скарги підлягають задоволенню з таких підстав.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною першою статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За змістом статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до частини першої статті 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Зазначеним вимогам закону постанова суду апеляційної інстанції не відповідає.

Спірні правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються положеннями Закону України «Про виконавче провадження» та Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5.

Примусова реалізація заставного майна як стадія виконавчого провадження є сукупністю дій і правовідносин, що в процесі примусового виконання виникають і реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусове виконання рішень, і особами, які беруть участь у виконавчому провадженні чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до закону.

З огляду на зміни у законодавстві, що належить застосуванню у спірних правовідносинах, реалізація заставленого майна повинна регулюватися та здійснюватися відповідно до нормативних актів, чинних на час виникнення таких дій, а саме: на час організації та проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна.

Частинами першою, другою статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмійстатті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, визначено, що електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина перша статті 655 ЦК України).

Частиною четвертою статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець.

Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Ураховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України.

Отже, дії державного виконавця дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними, а позивач такі дії не оскаржував, у зв`язку із чим його доводи щодо порушень, допущених посадовими особами державної виконавчої служби до початку торгів не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Вищевикладене узгоджується з правовими висновками, викладеними у постановах Верховного Суду України від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12 та від 06 квітня 2016 року у справі № 6-242гс16.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відмовляючи у задоволенні позову, місцевий суд, врахувавши правові висновки Верховного Суду України, викладені у постановах від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12, від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справі № 6-370цс16, дійшов обґрунтованого висновку, що при проведенні електронних торгів державним виконавцем чи організатором електронних торгів не порушено вимоги Закону України «Про виконавче провадження» та Порядок реалізації арештованого майна.

Також правильним є висновок суду першої інстанції про те, що звіт про оцінку майна від 30 серпня 2017 року, складений ТОВ «Центр експертного дослідження» щодо визначення вартості проданого на електронних торгах нерухомого майна є законним, оскільки постановою Дніпровського апеляційного суду від 22 січня 2019 року у справі № 214/6840/17 скасовано ухвалу Саксаганського районного суду міста Кривого рогу від 13 квітня 2018 року в частині визнання незаконним звіту про оцінку майна від 30 серпня 2017 року, складеного ТОВ «Центр експертного дослідження», щодо визначення вартості майна - нежитлової будівлі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить на праві приватної власності ОСОБА_1 .

Крім того, ухвала Саксаганського районного суду міста Кривого рогу від 13 квітня 2018 року була постановлена вже після проведення електронних торгів, тобто після 26 січня 2018 року.

Скасовуючи рішення місцевого суду та ухвалюючи нове рішення про часткове задоволення позову, суд апеляційної інстанції на порушення вищенаведених норм матеріального права, а також всупереч правових позицій Верховного Суду України дійшов помилкового висновку про порушення при проведенні електронних торгів вимог Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку реалізації арештованого майна державним виконавцем чи організатором електронних торгів, які вплинули на результати торгів і права та законні інтереси позивача.

Також помилковим є висновок апеляційного суду про те, що два звіти оцінки нежитлового приміщення, належного позивачу, які мають велику різницю в сумі арештованого майна, викликають сумніви щодо їх правильності, оскільки ґрунтується на припущеннях, що є порушенням приписів частини шостої статті 81 ЦПК України.

Розглядаючи спір, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і дав їм належну оцінку, правильно встановив обставини справи, внаслідок чого ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Рішення апеляційного суду про скасування рішення суду першої інстанції ухвалено з порушенням вищенаведених норм матеріального права.

Доводи касаційної скарги ДП «СЕТАМ» про незалучення до участі у розгляді справи переможця електронних торгів ОСОБА_2 , не мають у даному випадку правового значення для вирішення спору та не спростовують обґрунтованих висновків суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову, оскільки вказана особа брала участь у розгляді справи як третя особа. При цьому, ні позивач, ні його представник не заявляли в суді першої інстанції про залучення до участі у справі ОСОБА_2 як співвідповідача.

Відповідно до статті 413 ЦПК України суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

Оскільки судом апеляційної інстанції безпідставно скасовано судове рішення місцевого суду, яке відповідає закону, то рішення апеляційного суду необхідно скасувати із залишенням в силі рішення суду першої інстанції з підстав, передбачених статтею 413 ЦПК України.

Щодо вирішення заяви ОСОБА_1 про повернення касаційної скарги АТ «Райффайзен Банк Аваль».

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду заяву, в якій просив, зокрема повернути касаційну скаргу АТ «Райффайзен Банк Аваль» на постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 липня 2019 року, оскільки вона подана особою, яка не має процесуальної дієздатності у цій справі.

Зазначена заява не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Із матеріалів справи встановлено, що предметом іпотеки, який було реалізовано на електронних торгах, є належна ОСОБА_1 нежитлова будівля А1 загальною площею 335,9 кв. м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

09 серпня 2018 року між АТ «Райффайзен Банк Аваль» та ТОВ «ФК «Форінт» було укладено договір № 140/11/210, згідно з яким банк відступив ТОВ «ФК «Форінт» права вимоги за кредитними договорами від 30 червня 2006 року № 014/03-03/1858, від 27 жовтня 2006 року № 014/03-03/2285, від 07 грудня 2006 року № 014/03-03/2423, укладеними в рамках Генеральної кредитної угоди від 29 червня 2006 року № 014/03-03/02/1857.

Тобто, іпотекодержателем нерухомого майна, проданого на електронних торгах, є АТ «Райффайзен Банк Аваль».

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції.

Тобто, особа, яка не брала участі у справі, однак вважає, що рішенням суду першої інстанції вирішено питання про її права, інтереси та (або) обов`язки має право звернутися до касаційного суду лише після перегляду такого рішення місцевого суду апеляційним судом за її апеляційною скаргою.

Якщо ж така особа, вважає, що питання про її права, інтереси та (або) обов`язки вирішено саме апеляційним судом, вона має право звернутися до касаційного суду із касаційною скаргою на судове рішення.

Враховуючи те, що АТ «Райффайзен Банк Аваль» є іпотекодержателем нерухомого майна, яке було реалізовано на електронних торгах, а постановою Дніпровського апеляційного суду від 25 липня 2019 року порушено його права, зазначена касаційна скарга підлягає розгляду касаційним судом, а заява ОСОБА_1 - залишенню без задоволення.

Керуючись статтями 400, 409, 413, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про повернення касаційної скарги Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» залишити без задоволення.

Касаційні скарги ОСОБА_2 , Саксаганського відділу державної виконавчої служби міста Кривий Ріг Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт», Державного підприємства «СЕТАМ» задовольнити.

Постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 липня 2019 року скасувати, а рішення Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 січня 2019 року залишити в силі.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийВ. С. Висоцька Судді:А. І. Грушицький І. В. Литвиненко В. В. Сердюк І. М. Фаловська