Єдиний унікальний номер № 616/565/19
Провадження № 2/616/211/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 грудня 2019 року смт.Великий Бурлук

Великобурлуцький районний суд Харківської області в складі судді РИКОВА М.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст.ст.175-177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в особі законного представника (матері) ОСОБА_3 до Великобурлуцької державної нотаріальної контори Харківської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Головне територіальне управління юстиції у Харківській області про визнання незаконної постанови державного нотаріуса Великобурлуцької державної нотаріальної контори Харківської області про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.04.2019 року вих. № 483/02-31 та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , в особі законного представника (матері) ОСОБА_3 звернулися до суду з позовною заявою до Великобурлуцької державної нотаріальної контори Харківської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Головне територіальне управління юстиції у Харківській області, в якій просять:

-визнати незаконною та скасувати постанову державного нотаріуса Великобурлуцької державної нотаріальної контори Харківської області Марченко Н.І. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.04.2019 року вих. № 483/02-31;

-визнати за ОСОБА_3 , 1/2 частку у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 ;

-визначити, що частка ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 , складає 1/2 частку;

-визнати за ОСОБА_3 , право власності на 1/4 частку квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-визнати за ОСОБА_4 , право власності на 1/4 частку квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-зобов`язати державного нотаріуса Великобурлуцької державної нотаріальної контори Харківської області Марченко Н.І. видати відповідні свідоцтва.

Вивчивши матеріали позовної заяви, вважаю що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст.175,177 ЦПК України.

Відповідно до п.9 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. Дану вимогу позивачем не дотримано. Позовна заява не містить вказівки на попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Згідно ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Позивачем до позовної заяви додано копії письмових доказів, однак вказані письмові докази не засвідчені належним чином. Цей недолік необхідно усунути, надати посвідчені у встановленому порядку копії документів, доданих до позовної заяви, як це передбачено п.5.27 розділу 5 Вимоги до змісту та розташування реквізитів документів Національного стандарту України - Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07 квітня 2003 року № 55, відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів Згідно з оригіналом, назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту 23 (посади особи, яка підписала документ, особистого підпису, ініціалів і прізвища).

При визначенні підстави позову як елементу його змісту, суд повинен перевірити на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і закону, позивач просить про захист свого права.

Пленум Верховного Суду України розтлумачив у постанові від 30 травня 2008 року за N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину і вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Позивачем заявлено декілька вимог, які є взаємовиключні. Так, у разі задоволення судом вимог позивачів про визнання незаконною та скасування постанови державного нотаріуса Великобурлуцької державної нотаріальної контори Харківської області Марченко Н.І. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.04.2019 року, вих. № 483/02-31, останні не позбавлені права оформити спадщину після смерті ОСОБА_5 в позасудовому порядку та отримати в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину. Пленумом Верховного Суду України у постанові від 30 травня 2008 року за N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, чітко зазначив, що за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. Ці обставини при уточненні позовних вимог необхідно врахувати, визначитись з предметом та підставою позовних вимог.

У разі, якщо позивач підтримає вимоги про визнання за нею та донькою право власності в порядку спадкування за законом на частину квартири, які є взаємовиключними, разом з вимогою про визнання незаконною та скасування постанови державного нотаріуса Великобурлуцької державної нотаріальної контори Харківської області Марченко Н.І. про відмову у вчиненні нотаріальної дії, їй необхідно зазначити їх обґрунтування щодо звернення з ними до суду з посиланнями на конкретні норми Цивільного кодексу України.

У зв`язку з вищевикладеним, ОСОБА_3 необхідно визначити чітко зміст своїх позовних вимог та зазначити їх обґрунтування, визначитись з колом учасників процесу, зазначити ціну позову та у разі надання до суду додаткових документів до позовної заяви та/або уточненої позовної заяви з додатками, необхідно надати їх копії відповідно до кількості відповідачів та інших учасників справи.

Також звертається увага ОСОБА_3 на розрахунок суми судового збору, який підлягає сплаті до Державного бюджету України, зазначений в позові, тому що до матеріалів справи додано квитанцію про сплату судового збору лише за одну вимогу, в розмірі 802 грн 80 к. Позивачем в позовній заяві не обґрунтований розмір сплаченого судового збору.

Окрім того, слід зазначити, що вимога про визнання права власності є вимогою майнового характеру. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору встановлюється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, а тому ОСОБА_3 необхідно визначитись з вартістю майна та оплатити судовий збір, відповідно до ЗУ «Про судовий збір». У разі якщо позивач буде підтримувати шість вимог, які зазначені в позовній заяві, потрібно сплатити судовий збір за кожну вимогу, як це передбачено діючим законодавством.

Виходячи з правил загальної підсудності у відповідності до ч.2 ст.27 ЦПК України, відповідно до якої позови до юридичної особи пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

Однак, за правилами ст.30 ЦПК України, позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

З матеріалів позову вбачається, що спірна квартира знаходиться за адресою : - АДРЕСА_2 .

Як роз`яснено в Постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 3 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Виключну підсудність встановлено, зокрема, для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально. У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності. До нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це - позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Виходячи з аналізу зазначених правових норм, правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема, щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно тощо. Тому в даному випадку застосовуються правила виключної підсудності, так як предметом спору є квартира, і відповідно до положень ст.30 ЦПК України даний позов повинен розглядатись за місцем знаходження нерухомого майна. Ці обставина необхідно врахувати при уточненні позовних вимог.

Відповідно до п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Дану вимогу позивач проігнорував. Позивачу необхідно вказати в позовній заяві перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Статтею 48 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

В даному випадку, сторони в цивільному процесі характеризуються окрім інших, ще й тим, що між ними виник спір про право цивільне.

Як роз`яснено в Листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст.392 ЦК). За змістом ст.392 ЦК належним відповідачем є особа - учасник цивільних правовідносин, яка не визнає або оспорює право власності спадкоємця на спадкове майно, зокрема, квартиру.

Крім того як роз`яснено в п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, суди відкривають провадження в такій справі у азі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Виходячи з вищенаведеного, позивачам необхідно визначитися з колом відповідачів та усунути цей недолік.

Роз`яснити, що у разі надання до суду додаткових документів до позовної заяви та/або уточненої позовної заяви та копій нових додатків до неї, згідно вимог ч.1 ст.177 ЦПК України, позивач повинен надати їх копії, завірені належним чином, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб по справі.

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України, провадження у справі не може бути відкрито, а тому відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України її слід залишити без руху з вказаних вище підстав та надати позивачеві строк для усунення недоліків, протягом п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

В разі невиконання вимог ухвали суду, позовна заява, відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175-177, 185, 258-259, 260-261, 353 ЦПК України суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в особі законного представника (матері) ОСОБА_3 до Великобурлуцької державної нотаріальної контори Харківської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Головне територіальне управління юстиції у Харківській області про визнання незаконної постанови державного нотаріуса Великобурлуцької державної нотаріальної контори Харківської області про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.04.2019 року вих. № 483/02-31 та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду. У спосіб на виконання даної ухвали суду позивачу подати відповідну заяву через канцелярію суду, або направити засобами поштового зв`язку протягом визначеного строку.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Великобурлуцького районного суду

Харківської області М.І.РИКОВ