Справа № 127/3784/19
Провадження 2/127/518/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2019 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Бессараб Н.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 відділу ДВС міста Вінниці Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про зняття арешту з майна,-

В С Т А Н О В И В:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ВДВС міста Вінниці ГТУЮ у Вінницькій області про зняття арешту з майна.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Однак дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України з таких підстав.

Позовна заява не містить зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

При цьому звертаю увагу позивача на таке.

Позов це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, звернена через суд або інший орган цивільної юрисдикції про захист порушеного, оспореного чи невизнаного права або інтересу, який здійснюється у певній, визначеній законом, процесуальній формі.

Позов як складне явище має декілька елементів, до яких відносяться: предмет, підстава, зміст.

Предмет позову це частина позову, яка складає матеріально-правову вимогу позивача до відповідача.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов.

Зміст це частина позову, яка відображає звернену до суду вимогу про здійснення певних дій, повязаних із застосуванням конкретних способів захисту порушеного, оспореного чи невизнаного права.

Значення елементів позову полягає у тому, що за ними визначаються межі судового розгляду, адже суд відповідно до ст. 13 ЦПК розглядає цивільні справи в межах заявлених сторонами вимог.

З позовної зяави вбачається, що в прохальній частині позову ОСОБА_1 просить: винести рішення, яким арешт з квартири №68 по вул. 600-річчя, 24 в м. Вінниці, зареєстрованої за ОСОБА_3 скасувати. Запис про арешт з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна вилучити.

Проте позивач не зазначив правові підстави зазначення в якості відповідача ОСОБА_2 відділу ДВС міста Вінниці ГТУЮ у Вінницькій області виходячи із заявленого предмету позову.

Крім того, позовна заява не містить конкретизації щодо того, кому саме слід вилучи запис про арешт з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна та відповідно у позовній заяві не вказано згідно якого нормативно-правового акту це передбачено.

Отже, позивачу необхідно конкретизувати зміст позовних вимог, зазначивши конкретні способи захисту прав або інтересів позивача, які передбачені законом або договором, виклавши позовну заяву в новій редакції.

Як вбачається зі змісту позову, позивач звернувся до суду із позовом, який в собі містить дві вимоги немайнового характеру.

Однак позивачем сплачено судовий збір лише за одну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, фізичною особою, ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні станом на 01.01.2019 року становить 1921,00 грн.

Тому позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 768,40 грн. за реквізитами: Отримувач коштів: УК у м.Вінниці/м.Вінниця/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38054707, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача 2002, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький міський суд Вінницької області (назва суду, де розглядається справа), та надати суду оригінал платіжного документу.

Позивачем не зазначено доказів щодо його звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 в шестимісячний строк з дня відкриття спадщини.

Позивачем не зазначено доказів чи є інші спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3

Позовна заява не містить посилання на докази за ким зареєстрована на праві приватної власності квартира за адресою: м. Вінниця, вул. 600-річчя, 24/68 станом на день звернення до суду із даним позовом.

Як вбачається з матеріалів даної позовної заяви, позивач просить зняти арешт з квартири, який було накладено в межах кримінальної справи по обвинуваченню ОСОБА_4

Згідно розяснень, які містяться в п.1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» №6 від 03.06.2016 року, за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обовязків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.08.1976 року "Про судову практику в справах про виключення майна з опису" за правилами, встановленими для розгляду позовів про виключення майна з опису, розглядаються вимоги громадян і організацій, що ґрунтуються на праві власності на описане майно або на праві володіння ним.

Відповідачами в справі суд притягує боржника, особу, в інтересах якої накладено арешт на майно, і в необхідних випадках - особу, якій передано майно, якщо воно було реалізоване.

У тих випадках, коли опис проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач притягується відповідна державна податкова інспекція.

Отже, враховуючи фактичні обставини справи, про які вказано у позовній заяві, слід звернути увагу на те, чи правильно визначено відповідача у даній справі.

Зокрема, позивачем може бути особа, яка є власником майна, котре необхідно звільнити з-під арешту. В підтвердження права власності позивача слід надати відповідні письмові докази.

Якщо арешт був накладений у звязку із виконанням вироку суду, то враховуючи вказані вище розяснення, відповідачами повинні бути боржники по вироку суду, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а також відповідна державна податкова інспекція.

Відповідно до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, дану заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 відділу ДВС міста Вінниці Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про зняття арешту з майна - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків не більше ніж пять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, про що повідомити позивача.

В разі невиконання вказаних недоліків, дана заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: