Провадження № 8/127/13/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 грудня 2019 року м. Вінниця
Вінницький міський суд Вінницької області
в складі головуючого судді - Антонюка В.В.,
за участі: секретаря Горденко Г.О.,
відповідача ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 09.07.2019 року, у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог Кредитна спілка "Злагода", про визнання дій неправомірними - за нововиявленими обставинами, -
Заява мотивована тим, що 09.07.2019 року Вінницьким міським судом Вінницької області винесено рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог Кредитна спілка "Злагода", про визнання дій неправомірними залишено без задоволення.
Заявник зазначає, що відповідно до ст. 13 Закону України «Про кредитні спілки» до органів управління спілкою належать:
-загальні збори членів спілки;
Крім того, заявник зазначає, що при розгляді справи за його позово до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог Кредитна спілка "Злагода", про визнання дій неправомірними, суд не застосував належних норм Закону «Про кредитні спілки», яким ясно і зрозуміло встановлено, що:
-ч. 2 ст. 2 Закону України «Про кредитні спілки», кредитна спілка зобов`язана забезпечити повне та своєчасне інформування своїх членів з питань власної діяльності;
-ст. 15 Закону України «Про кредитні спілки», спостережна рада представляє інтереси членів кредитної спілки в період між загальними зборами, підзвітна загальним зборам, контролює і регулює діяльність правління, призначає голову правління та членів правління;
-ч. 2, 4 ст. 16 Закону України «Про кредитні спілки», правління підзвітне загальним зборам, голова правління кредитної спілки несе персональну відповідальність за виконання покладених на правління завдань;
-ч. 2 ст. 22 Закону України «Про кредитні спілки», звітність про фінансово-господарську діяльність за рік підлягає затвердженню загальними зборами членів кредитної спілки, голова правління несе персональну відповідальність за достовірність та повноту фінансової звітності та інших звітних даних.
Також «Положення про правління», де також ясно та зрозуміло визначено:
-п 1.1, що правління підзвітне загальним зборам та спостережній раді;
-п. 2.1.2 про обов`язок правління інформувати та звітувати відповідним органам управління про поточний стан діяльності;
-п. 4.2, що правління складається з голови, членів, які призначаються спостережною радою.
Що протиправно залишено поза увагою і спотворило висновок суду.
В рамках кримінального провадження слідчим 25.10.2019 року надано копію «Положення про спостережну раду», затвердженого рішення загальних зборів членів спілки протоколу №736 від 19.05.2014 року, де прямо зазначено:
-абзацом шостим п. 2.2 про обов`язок затвердження звітів правління до загальних
зборів, чим додатково спростовується думка суду про непівзвітність відповідача, видає її хибність на час розгляду справи ця норма/положення не була і не могла бути відомою позивачу і суду, має істотне значення, змінює фактичні обставини і потребує перегляду раніше ухваленого рішення , адже при наявності голови правління заперечувати його обов`язок звітувати виглядить повним абсурдом.
Пунктом 4.1 «Положення про спостережну раду», передбачено процедуру обрання спостережної ради, її керівних органів, розподіл обов`язків на першому засіданні загальних зборів спостережної ради з числа її членів, які за п.3.1 обираються загальними зборами.
Про обрання складу спостережної ради у протоколі зборів відомості відсутні, з чого випливає факт, що призначити голову правління насправді, не було кому, запис про обрання суперечить Закону «Про кредитні спілки», «Положення про правління», «Положення про спостережну раду», слугує доконаним доказом його нелегітимності.
Також, заявник зазначає,що сукупність зазначеного свідчить, що:
-обов`язок звітувати відповідачу покладається Законом «Про кредитні спілки» та вищевказаними положеннями;
-звіти та протоколи загальних зборів членів Кредитної спілки «Злагода» разом з реєстром приймавших участь, відповідач надати не спромігся, що видає його повну бездіяльність упродовж трьох років.
У зв`язку із викладеним вище, заявник звернувся з даною заявою до суду, в якому просив переглянути рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 09.07.2019 року за нововиявленими обставинами.
В судовому засіданні заявник ОСОБА_1 заяву підтримав та просив її задоволити, скасувати рішення суду від 09.07.2019 року та призначити справу до судового розгляду.
Відповідач ОСОБА_2 заперечив щодо задоволення заяви, просив відмовити у задоволенні заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, хоча про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином.
Постановою Вінницького апеляційного суду від 16.10.2019 року рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 09.07.2019 року залишено без змін.
Відповідно до ст. 423 ЦПК України рішення або ухвала, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у зв`язку з нововиявленими обставинами. Підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв`язку з нововиявленими обставинами є: істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі, особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.
Згідно п.1 ч.3 ст. 429 ЦПК України розглянувши заяву суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключеними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.
Статтею 365 ЦПК України визначено, що заява про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами розглядається у судовому засіданні. Заявник та інші особи, які беруть участь у справі, повідомляються про час і місце засідання. Неявка цих осіб не є перешкодою для розгляду заяви. Розгляд заяви здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд. Розглянувши заяву, суд може скасувати судове рішення, що переглядається, і прийняти нове судове рішення або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення. Судове рішення за наслідками провадження за нововиявленими обставинами може бути оскаржено в порядку, встановленому цим Кодексом для оскарження судових рішень суду відповідної інстанції. З набранням законної сили новим судовим рішенням втрачають законну силу судові рішення інших судів у цій справі.
Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30.03.2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами», нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Нововиявленими обставинами є фактичні дані, що в установленому порядку спростовують факти, які були покладені в основу судового рішення. Нововиявлені обставинами мають підтверджуватися фактичними даними (даказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення.
Також Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у вищезазначеній постанові звертає увагу на те, що вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, які виникли чи змінились тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язанні з вимогою у цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової вимоги. Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини.
Доказів, які б підтверджували наявність нововиявлених обставин суду не надано, а доводи заявника, які викладені в даній заяві щодо Положення про спостережну раду ( а.с.137-138), яку заявник додав до заяви, не є доказом наявності новоявленої обставини.
Згідно ст. 77 ЦПК України, встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Згідно ч. 1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а тому підставою для скасування судового рішення є не всі невідомі на час розгляду справи обставини, а лише ті, які входять до предмета доказування у справі.
Судом встановлено, що як вказує заявник нововиявленою обставиною перегляду рішення є незастосування судом належних норм ЗУ "Про кредитні спілки" та "Положення про спостережну раду", дані обставини стали йому відомі вже після ухвалення рішення по справі, доказів, які б підтверджували дану обставину суду не надано, а тому відповідно до вимог ЦПК України та позиції, викладеної в Постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30.03.2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами», дані обставини не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами.
Відповідно до ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Статтею 5 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.
Таким чином, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд приходить до висновку, що заява задоволенню не підлягає.
Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 2-5, 81, 77, 423-429 Цивільного процесуального кодексу України, Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30.03.2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами», суд,-
У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 09.07.2019 року, у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог Кредитна спілка "Злагода", про визнання дій неправомірними - за нововиявленими обставинами відмовити.
Судовий збір віднести за рахунок держави.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 .

Третя особа: Кредитна спілка «Злагода, юридична адреса: м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе, 82 офіс 610.

Суддя: