Ухвала

18 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 355/1877/15-ц

провадження №61-14705ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Кузнєцова В. О. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Баришівського районного суду Київської області від 24 січня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 03 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Дернівської сільської ради Баришівського району Київської області, ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , Служба у справах дітей та сім`ї Баришівської районної державної адміністрації Київської області, про визнання права власності на майно у спадок,

ВСТАНОВИВ:

11 грудня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Баришівського районного суду Київської області від 24 січня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 03 липня 2019 року, тобто з пропуском встановленого законом строку на касаційне оскарження.

Згідно з частиною першою статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення відповідно до частини другої статті 390 ЦПК України.

Частиною третьою статті 390 ЦПК Українипередбачена можливість поновлення строку на касаційне оскарження в разі його пропуску з інших поважних причин.

Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судомдо розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки заявникомне порушено питання про поновлення строку на касаційне оскарженнята не додано до неї жодних доказів, які б підтвердили поважність причин його пропуску.

У відповідності до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Таким чином, заявникові необхідно звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження вказаного судового рішення та надати належні докази на підтвердження поважності причин його пропуску, оскільки безпідставне поновлення процесуального строку є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК Українизаявником не додано до касаційної скарги документа про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на час звернення до суду з позовом, - листопад 2015 року) визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Розмір мінімальної заробітної платистаном на 01 січня 2015 року складав 1 218,00 грн.

На підставі зазначеногозаявникові слід сплатити судовий збір за вимогою майнового характеру, що була заявлена в суді першої інстанції, самостійно розрахувавши його розмір, виходячи з дійсної вартості спірного майна, але врахувавши, що такий не може становити менше, ніж 974,40 грн (1 218,00 х 0,4 х 200%), та більше, ніж 12 180,00 грн (1 218,00 х 5 х 200%), оскільки у суду зі змісту наданих матеріалів немає можливості встановити відомості щодо дійсної вартості майна, що становить предмет спору.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA7026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

Таким чином, заявникові необхідно надати до суду документ про сплату судового збору, або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

За таких обставин касаційну скаргу необхідно залишити без руху і надати заявникові строк для виправлення вищезазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Баришівського районного суду Київської області від 24 січня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 03 липня 2019 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 13 січня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Якщо заяву про поновлення строку на касаційне оскарження не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення цього строку будуть визнані неповажними, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено на підставі пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. О. Кузнєцов