Ухвала

Іменем України

19 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 441/1694/17

провадження № 61-13794ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулейкова І. Ю., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Городоцького районного суду Львівської області від 28 березня 2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 20 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Міське комунальне господарство» про спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Комунального підприємства «Міське комунальне господарство» (далі - КП «Міське комунальне господарство»), в якому з урахуванням уточнених позовних вимог просила визнати недостовірною та такою, що не відповідає дійсності, поширену КП «Міське комунальне господарство» у довідках про склад сім`ї від 24 липня 2017 року № 1021, № 1023 та від 07 серпня 2017 року № 1111 інформацію про існування заборгованості у сумі 3 058,93 грн перед КП «Міське комунальне господарство» за утримання будинку та прибудинкової території та відшкодувати моральну шкоду у сумі 3 058,93 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 . Відповідачу, як органу місцевого самоврядування в особі Городоцької міської ради, делеговано повноваження з видачі довідок про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні осіб. Після звернення до КП «Міське комунальне господарство» з метою отримання довідок про склад сім`ї останнім їй було надано довідки від 24 липня 2017 року № 1021, від 07 серпня 2017 року № 1111 та від 24 липня 2017 року № 1023, в яких зазначено, що її «заборгованість по сплаті комунальних платежів на утримання будинку та прибудинкової території становить 3 058,58 грн». Вважає таку інформацію недостовірною, оскільки у неї відсутні будь-які фінансово-господарські договірні відносини з відповідачем. Зазначила, що надання і поширення відповідачем у офіційному документі (довідка) недостовірної інформації про існування у неї заборгованості спричинило значні негативні наслідки, а саме: порушення її законних прав, гарантованих Конституцією України, спричинило значні душевні страждання внаслідок відчуття реальної загрози або втрати можливості вільно розпоряджатися своїми грошовими коштами, унеможливило реалізувати її законне право на призначення субсидії.

Рішенням Городоцького районного суду Львівської області від 28 березня 2018 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до КП «Міське комунальне господарство» про визнання недостовірною, такою, що не відповідає дійсності відмовлено.

Постановою Львівського апеляційного суду від 20 травня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення суду першої інстанції - без змін.

ОСОБА_1 у липні 2019 року звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, проситьскасувати рішення Городоцького районного суду Львівської області від 28 березня 2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 20 травня 2019 року та ухвалити нове рішення, яким задовольнити її позов у повному обсязі.

Ухвалою Верховного Суду від 01 серпня 2019 року було залишено без руху для усунення виявлених недоліків до 02 вересня 2019 року, але не більше десяти днів з дня вручення ухвали, зокрема: запропоновано скаржнику уточнити вимоги касаційної скарги та викласти їх відповідно до повноважень суду касаційної інстанції, а також подати клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з наведенням поважних підстав для поновлення строку.

У вересні 2019 року до Верховного Суду надійшли матеріали на усунення недоліків касаційної скарги, а саме: уточнена редакція касаційної скарги та копії уточненої касаційної скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, а також клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Перевіривши доводи уточненої касаційної скарги матеріали, суд вважає, що у відкритті касаційного провадження у цій справі необхідно відмовити з таких підстав.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Предметом спору в даній справі є вимоги про визнання недостовірною та такою, що не відповідає дійсності, поширеної КП «Міське комунальне господарство» у довідках про склад сім`ї від 24 липня 2017 року № 1021, № 1023 та від 07 серпня 2017 року № 1111 інформації про існування заборгованості ОСОБА_2 у сумі 3 058,93 грн перед КП «Міське комунальне господарство» за утримання будинку та прибудинкової території та відшкодування моральну шкоду у сумі 3 058,93 грн.

Зазначена справа не є справою з ціною позову, яка перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не належить до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Ураховуючи зазначене, справа є незначної складності та не належить до виключень із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, тому незалежно від того визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, ураховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України належить до Загальних положень цього Кодексу, які поширюються й на касаційне провадження, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають статті 129 Конституції України, згідно з якою, основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню.

Верховний Суд звертає увагу, що судова практика щодо спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням, поширенням такої недостовірної інформації є усталеною.

Відповідно до Рекомендацій № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Ураховуючи наведене та беручи до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства Верховний Суд не встановив випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення для формування єдиної правозастосовчої практики.

З урахуванням того, що касаційну скаргу подано на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, відсутні підстави для висновку про те, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 2 частини шостої статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Міське комунальне господарство» про спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої інформації, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Городецького районного суду Львівської області від 28 березня 2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 20 травня 2019 року відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:І. Ю. Гулейков