Провадження № 2-з/761/604/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Кондратенко О.О. розглянула заяву позивачки ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору та забезпечення позову

В С Т А Н О В И В :

В червні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду м.Києва з позовом до відповідача ТОВ Стілмен", в якому просила суд:

- визнати незаконним та скасувати наказ ТОВ "Стілмен" від 27 квітня 2018 року №40 к/тр."Про звільнення з роботи ОСОБА_1 ";

- поновити її ( ОСОБА_1 ) на посаді менеджера із збуту відділу продажу ТОВ "Стілмен" з 02 травня 2018 року;

- стягнути з ТОВ "Стілмен" на її ( ОСОБА_1 ) користь середній заробіток за час вимушеного прогулу за перід з 02 травня 2018 року по день прийняття рішення суду;

- стягнути з ТОВ "Стілмен" на її ( ОСОБА_1 ) користь моральну шкоду у сумі 10 000,00 грн.;

- стягнути з ТОВ "Стілмен" на її ( ОСОБА_1 ) користь витрати на надання професійної правничої допомоги у сумі 8 000,00 грн.;

- судові витрати стягнути з відповідача ТОВ "Стілмен"

25 вересня 2019 року через канцелярію суду позивачкою ОСОБА_1 було подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, рухоме та нерухоме майно ТОВ "Стілмен" () в межах суми заборгованості 197 528, 60 грн.

Крім того, у вищезазначеній заяві, позивачка ОСОБА_1 просила врахувати її скрутний матеріальний стан та відстрочити сплату сдувого збору за подання заяви про забезпечення позову до прийняття судового рішення.

Подана позивачкою ОСОБА_1 заява підлягає поверненню з наступних підстав.

Відповідно до ч.9 ст.153 ЦПК України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

До заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі ( ч.5 ст. 151 ЦПК України ).

Так, відповідно до положень ч.ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч.1 ст.8 ЗУ " Про судовий збір ", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або: позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або: предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмірі судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2 ст.8 ЗУ " Про судовий збір ").

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 11 січня 2018 року по справі №809/1045/16 (суддя - доповідач Смокович М.І.) та від 10 січня 2018 року по справі №242/3169/17 (суддя - доповідач Мороз Л.Л.).

За таких обставин, суд прийшов до висновку, про відсутність правових підстав, зазначених у ч.1 ст.8 ЗУ "Про судовий збір", які б слугували підставами, для задоволення клопотання позивачки про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 2 Закону України " Про судовий збір ", платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі ( ч. 1 ст. 4 Закону України " Про судовий збір " ).

З 01 січня 2019 року, згідно із Законом України " Про Державний бюджет України на 2019 рік " прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1 921,00грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України " Про судовий збір ", за подання до суду заяви про забезпечення позову, ставка судового збору становить 0, 2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 384, 20 грн.

В матеріалах справи відсутня квитанція про сплату судового збору за подання вищезазначеної заяви про забезпечення позову.

За таких обставин, суд, прийшов до висновку про повернення ОСОБА_1 заяви про забезпечення позову, відповідно до ст. 153 ЦПК України.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.151, 153 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання позивачки ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.

Заяву позивачки ОСОБА_1 про забезпечення позову повернути заявниці.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали, безпосередньо до суду апеляційної інстанції. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: