Справа № 184/1311/19
Номер провадження 2/184/461/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2019 рокум. Покров

Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді Малашиної Ю.Б.,

за участю секретаря Попівніч Н.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Покров цивільну справу за позовом Виконавчого комітету Покровської міської ради Дніпропетровської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просить постановити рішення, яким визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1 . В обґрунтування своїх позовних вимог вказав на те, що 15.09.1995 року ОСОБА_1 було видано ордер на право зайняття квартири АДРЕСА_1 . Відповідно до довідки з місця проживання про склад сім`ї та прописку Покровського міського комунального підприємства «Житлкомсервіс» від 21.03.2019 року №121/03 у вищезазначеній квартирі зареєстровані відповідачі. На теперішній час останні фактично за місцем реєстрації не проживають, що підтверджується відповідними актами від 14.03.2012 р., 10.08.2018 р., 29.09.2018 р., 20.12.2018 р., 20.03.2019 р. Утриманням вказаної квартири відповідачі теж не займаються, що підтверджується відповідними довідками комунальних підприємств міста про наявну заборгованість з комунальних платежів.

В судове засідання представник позивача не з`явився, про день, місце та час розгляду справи був повідомлений належним чином, в окремо наданій до суду заяві просив розглянути справу у його відсутності, проти проведення заочного розгляду справи не заперечував.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, будучі належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, що підтверджується відповідними поштовими повідомленнями та оголошеннями на офіційному веб-порталі судової влади України, про причини своєї неявки суду не повідомили, у зв`язку з чим, зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.

В судовому засіданні встановлено, що згідно ордеру на житлову площу в гуртожитку для малосімейних від 15.09.1995 року ОСОБА_1 видано ордер на право зайняття з сім`єю квартири АДРЕСА_1 . а.с.5.

Відповідно до довідки Покровського міського комунального підприємства «Житлкомсервіс» від 21.03.2019 року №121/03 та поквартирної картки у вищезазначеній квартирі зареєстровані: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зняті з реєстрації: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.6-9).

Актами про перевірку паспортного обліку МКП «Житлкомсервіс» від 10.08.2018 року, 20.12.2019 року, 20.03.2019 року, встановлено, що зі слів сусідів в житловому приміщенні по АДРЕСА_2 ніхто не проживає більше десяти років (а.с.11,13,14).

Згідно актів обстеження водопостачання та водовідведення від 14.03.2012 року, 29.09.2018 року, по АДРЕСА_2 встановлено, що в графі акту «предписание абоненту» - двері квартири забиті цвяхами, видимого проживання не має, там ніхто не проживає (а.с.10, 12).

Згідно виписки з особового рахунка № НОМЕР_1 за період з 01.08.2017 року ТОВ «Універсал Сервіс ЛТД» у абонента ОСОБА_1 за вищезазначеною адресою за послуги по утриманню будинків та прибудинкової території наявний борг в сумі 1712,07 гривень; відповідно до виписки з особового рахунку № НОМЕР_2 МКП «Покровводоканал» за вказаною адресою існує заборгованість у сумі 2492,71 гривень, заборгованість за надані послуги з вивезення, захоронення чи утилізації твердих та негабаритних відходів по особистому рахунку 18К1-16668 у ОСОБА_1 складає 444,45 грн. (а.с.15-17).

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, відомості щодо об`єкта нерухомого майна, а саме, за адресою: АДРЕСА_2 відсутні (а.с.4).

Згідно довідки КП «НМБТІ» від 08.10.2019 року станом на 31.12.2012 р. право власності на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 на ім`я ОСОБА_1 , ОСОБА_2 не зареєстроване (а.с.36-37).

Статтею 143 Конституції України встановлено, що територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності.

Згідно ст.1 Закону України «Про місцеве самоврядування» (280/97 ВР) право комунальної власності це право територіальної громади володіти, доцільно, економно, ефективно користуватися і розпоряджатися на свій розсуд і в своїх інтересах майном, що належить їй, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування.

Згідно ст.10 Закону органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України (254к/96-ВР) та законами є сільські, селищні, міські ради.

Виключна компетенція сільських, селищних, міських рад закріплюється у статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування», згідно якого, органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі, виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, здавати їх в оренду, продавати і купувати тощо.

Отже, суб`єктами права комунальної власності є територіальні громади села, селища, міста, від імені та в інтересах яких діють сільські, селищні, міські ради.

При вирішенні даного спору суд керується нормами ст.41 Конституції України, як нормою прямої дії, яка передбачає, що право приватної власності є непорушним, та нормами книги третьої ЦК України, зокрема ст.319 ЦК України, якою передбачено, що здійснення права власності особою передбачає можливість володіти, користуватися і розпоряджатися своїм майном на власний розсуд.

Статті 321, 391 ЦК України передбачають, що право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні і що власник майна має право на усунення перешкод у здійсненні ним права розпорядження та користування своїм майном.

Статтею 71 Житлового кодексу УРСР передбачена можливість збереження житлового приміщення за відсутніми наймачами або членами їх сімей протягом шести місяців або протягом більш тривалого часу за наявності визначених випадків, зокрема призовна та строкова військова служба, тимчасовий виїзд з постійного місця проживання за умовами і характером роботи або у зв`язку з навчанням, поміщенням дитини (дітей) на виховання в дитячий заклад, до родичів, опікуна чи піклувальника, виїздом у зв`язку з виконанням обов`язків опікуна (піклувальника), влаштування непрацездатних осіб, у тому числі дітей інвалідів, у будинку інтернаті та іншій установі соціальної допомоги, виїзду на лікування і лікувально профілактичний заклад, взяття під варту або засудження).

Тимчасова відсутність особи може бути безперервною, але не повинна перевищувати шести місяців. Початок відліку часу відсутності визначається від дня, коли особа залишила приміщення. Повернення особи до житлового приміщення, яке вона займала, перериває строк тимчасової відсутності. Таким чином, у разі встановлення судом факту лише тимчасової відсутності наймача за місцем мешкання, строк якого не перевищує шести місяців, підстав для визнання його таким, що втратив право користування житловим приміщенням немає. При цьому, під тимчасовою відсутністю розуміються такі випадки, коли особа протягом певного часу не проживає в жилому приміщенні, але інтересу щодо користування ним не втрачає в силу закону. Тимчасова відсутність повинна нести безперервний характер. Якщо особа повертається на місце проживання, вважається, що переривається і строк тимчасової відсутності. Разом з тим, обставиною, яка перериває шестимісячний строк, не може вважатися епізодичні появи особи не з метою постійного проживання, а з метою лише утримати за собою житло.

Згідно зі ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Відповідно до п.3 Правил реєстрації місця проживання, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2016 р. №207, реєстрація/зняття з реєстрації місця проживання/перебування здійснюється виконавчим органом сільської, селищної або міської ради, сільським головою (у разі коли відповідно до закону виконавчий орган сільської ради не утворено) на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради. Пунктом 26 вказаних Правил визначено, що зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі: рішення суду, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про зняття з реєстрації місця проживання особи, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Крім того судом враховується, що на підставі Закону України «Про засудження комуністичного та націонал соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» постановою Верховної Ради України «Про перейменування окремих населених пунктів» №1037 VIII від 17.03.2016 року місто Орджонікідзе перейменовано на місто Покров.

Враховуючи те, що спірна квартира перебуває у комунальній власності, власник якої законодавчо наділений правом на усунення перешкод у здійсненні ним права розпорядження та користування своїм майном, відповідачі відсутні за місцем реєстрації понад 6 місяців без поважної причини, не користуються вказаним житловим приміщенням та не сплачують за нього відповідні комунальні платежі, суд приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.41 Конституції України, ст.ст. 319, 321, 391 Цивільного кодексу України, ст. 71 ЖК УРСР, ст.ст. 12, 13, 76-81, 259, 263-265, 280-284 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги Виконавчого комітету Покровської міської ради Дніпропетровської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням задовольнити.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_3 , паспорт серії НОМЕР_4 , виданий Орджонікідзевським МВ УМВС України в Дніпропетровській області 25.04.2001 року, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН: НОМЕР_5 , паспорт серії НОМЕР_6 , виданий Орджонікідзевським МС ГУ ДМС України в Дніпропетровській області 10.06.2015 року, на користь Виконавчого комітету Покровської міської ради Дніпропетровської області (53300, Дніпропетровська область, м. Покров, вул. Центральна, 48, , судові витрати по справі у розмірі 1921 гривень 00 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, яким повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, мають право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом 30 днів, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Орджонікідзевського міського суду Ю. Б. Малашина