Справа 237/4770/18
Номер провадження 2/237/234/19
25.01.19 м. Курахове
Марїнський районний суд Донецької області у складі:
головуючого судді Медведського М.Д.,
при секретарі Махно Ю.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач звернулася до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, в якій зазначила, що 22.02.2014 року вона уклала шлюб з відповідачем. Від шлюбу мають неповнолітню дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Позивач стверджує, що одруження виявилося невдалим через несумісність характерів, втрати поваги та любові один до одного. Їх фактичні шлюбні відносини припинені. Спільне господарство не ведеться, разом вони не проживають. Намагання зберегти сім`ю не мало успіху.
Позивач вважає, що подальше сумісне життя і збереження сім`ї з відповідачем є неможливим, збереження шлюбу недоречним, а призначення будь-яких строків для примирення є недоцільним. Просить суд після розірвання шлюбу повернути їй дошлюбне прізвище.
Позивач в судове засідання не зявилась, надала заяву про розгляд справи в її відсутність, вимоги, викладені у заяві, підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити.
Відповідач в судове засідання не зявився, про дату час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, про поважність причин своєї неявки суд не повідомив.
У зв'язку з наведеним суд на підставі п. 2 ч. 1 ст. 280 ЦПК Україниухвалює заочне рішення.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
Стаття 105 ч. 1 СК України вказує, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за спільною заявою подружжя або одного з них.
Статтею 109 СК України передбачено, що шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.
Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним з подружжя.
Згідно із ст. 113 СК України особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Частиною 3 ст. 115 СК України передбачено, що документ, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Згідно свідоцтва про шлюб серії І-НО № 338025, 22 лютого 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Петровського районного управління юстиції у місті Донецьку, актовий запис № 33, зареєстровано шлюб ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3. Після державної реєстрації дружині присвоєне прізвище «Пащенко».
Відповідно до копії свідоцтва про народження серії І-ЖС № 257724, 12 серпня 2014 року народилась ОСОБА_3, батьками якої зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_1.
Позивач та відповідач однією сімєю не проживають, шлюбних стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть.
Причиною припинення шлюбно-сімейних відносин являється те, що сторони по справі є різними людьми. Сімя розпалася та існує формально. Оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, шлюб підлягає розірванню.
Керуючись ст.ст. 264, 265, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 104, 105, 110, 112, 113 СК України, суд
Позов ОСОБА_1 - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище ОСОБА_4) ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 22 лютого 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Петровського районного управління юстиції у місті Донецьку, актовий запис № 33, свідоцтво про шлюб серії І-НО № 338025.
Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище «Пащенко».
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного оскарження.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разу пропуску з інших поважних причин.
Суддя М.Д.Медведський
Дата документу 25.01.2019