У Х В А Л А

12 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 638/1289/18

провадження № 61-14445ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сімоненко В. М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 13 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору позики в розмірі 750 000,00 грн,

В С Т А Н О В И В :

26 липня 2019 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 13 червня 2019 року з пропуском строку на касаційне оскарження судового рішення та посилався на те, що повний текст постанови суду апеляційної інстанції було виготовлено 18 червня 2019 року, а надано йому 26 червня 2019 року, проте доказів на підтвердження зазначеного суду не надав.

Крім того, ОСОБА_1 заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення та клопотання про відстрочення або зменшення сплати судового збору.

Ухвалою Верховного суду від 07 серпня 2019 року клопотання ОСОБА_1 про відстрочення або зменшення сплати судового збору задоволено та зменшено розмір судового збору до 7 500,00 грн, а його касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків його касаційної скарги.

ОСОБА_1 необхідно було подати до суду докази поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень та сплатити судовий збір у відповідному розмірі.

28 серпня 2019 року до Верховного Суду надійшло клопотання ОСОБА_1 в якому скаржник просить зменшити розмір судового збору у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем або звільнити його від сплати судового збору.

Вимоги щодо звільнення або зменшення розміру судового збору обґрунтовує тим, що судом невірно було розраховано судовий збір, оскільки його вимоги є немайновими та посилається на постанову Пленуму ВССУ № 10 від 17 жовтня 2014 року, щодо стягнення судового збору за вимоги немайнового характеру, які випливають із позовів про визнання правочину недійсним без вимоги застосування наслідків недійсності правочину.

Оскільки, зі змісту касаційної скарги та судових рішень не вбачалось, що позивач заявляв вимогу про визнання недійсним договору позики в розмірі 750 000,00 грн без вимоги застосування наслідків недійсності правочину, тому ухвалою Верховного Суду від 07 серпня 2019 року було розраховано судовій збір, який мав бути сплачений до суду касаційної інстанції у відповідному розмірі, виходячи з того, що спір у цій справі є майновим.

Проте, відповідно до постанови Пленуму ВССУ № 10 від 17 жовтня 2014 року, щодо стягнення судового збору за вимоги немайнового характеру, які випливають із позовів про визнання правочину недійсним без вимоги застосування наслідків недійсності правочину, судовий збір у цій справі до суду касаційної інстанції необхідно сплатити виходячи з того, що спір у цій справі є немайновим.

Підпунктом 7 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання касаційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір у розмірі

200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою, судовий зір сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» установлено що з 1 січня 2019 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить

1 921,00 грн.

Оскільки спір у цій справі є немайновим, тому розмір судового збору за подання та розгляд касаційної скарги становить 1 536,80 грн = (1 921,00 х 0,4=768,40 х 200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

Щодо клопотання ОСОБА_1 , в якому скаржник просить зменшити розмір судового збору у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем або звільнити його від сплати судового збору, суд виходить з наступного.

Частиною першою статті 136 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з частиною третьою статті 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує

5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Виходячи з того, що розмір судового збору, який має бути сплачений скаржником за подання його касаційної скарги перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу, суд дійшов висновку про задоволення клопотання ОСОБА_1 щодо відстрочення сплати судового збору. та відстрочує сплату судового збору за подання та розгляд касаційної скарги ОСОБА_1 , до ухвалення остаточного судового рішення у цій справі.

На підставі наведеного, Верховний Суд відстрочує ОСОБА_1 сплату судового збору за подання та розгляд його касаційної скарги, до ухвалення остаточного судового рішення у цій справі.

Крім того ОСОБА_1 також подано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, яке підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі статтею 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Заявник просить поновити строк на касаційне оскарження судових рішень, посилаючись на те, що повний текст постанови суду апеляційної інстанції було виготовлено 18 червня 2019 року, а надано йому 26 червня 2019 року, що підтверджено листом Харківського апеляційного суду № 05-07/70061 від 15 серпня 2019 року (вихідний № 20 серпня

2019 року), про те що ОСОБА_1 отримав повний текст постанови апеляційного суду 26 червня 2019 року.

Оскільки, надані заявником докази щодо причин пропуску строку, є належними доказами, клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень підлягає задоволенню.

Також, ОСОБА_1 заявив клопотання про зупинення виконання постанови Харківського апеляційного суду від 13 червня 2019 року.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Тлумачення частини восьмої статті 394 свідчить, що клопотання про зупинення виконання судового рішення має містити обґрунтування необхідності такого зупинення.

Так як оскаржуваною постановою суду апеляційної інстанції відмовлено у задоволенні позову і клопотання не містить доводів щодо наявності підстав для зупинення виконання постанови, таке клопотання не підлягає задоволенню.

Оскільки, рішення касаційного суду за наслідками розгляду такої скарги має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики та обґрунтованість доводів касаційної скарги потребують перевірки матеріалами справи керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Харківського апеляційного суду від 13 червня 2019 року та його клопотання про відстрочення сплати судового збору задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Харківського апеляційного суду від 13 червня 2019 року.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подання та розгляд його касаційної скарги, до ухвалення остаточного судового рішення у цій справі.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення виконання постанови Харківського апеляційного суду від 13 червня 2019 рокувідмовити.

Відкрити касаційне провадження у вказаній справі.

Витребувати із Дзержинського районного суду м. Харкова цивільну справу № 638/289/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору позики в розмірі 750 000,00 грн.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, що не перевищує п`ятнадцять днів з дня отримання цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Сімоненко