Справа № 308/8079/19
П О С Т А Н О В А

Іменем України

30 серпня 2019 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача: Мацунича М.В.

суддів: Кожух О.А., Кондора Р.Ю.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду про повернення позовної заяви, постановлену 16 липня 2019 року головуючим суддею Фазикош О.В. у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право на користування житлом та її виселення, -

встановив:

14.07.2019 ОСОБА_1 подав до Ужгородського міськрайонного суду позов до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право на користування житлом та її виселення. Позовна заяву була подана за допомогою системи «Електронний суд».

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 16.07.2019 позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу на підставі п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду скасувати та надіслати справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. В обґрунтування скарги посилається на те, що позовна заява ним подана у порядку визначеному процесуальним законодавством. Наразі підсистема «Електронний суд» працює в тестовому режимі, і при цьому всі місцеві та апеляційній суди визначені пілотними для використання та розгляду документів, отриманих з підсистеми «Електронний суд». Продана ним заява підписана електронним підписом, що має таку саму силу як і власноручний підпис.

Апеляційним судом справа розглядається без повідомлення учасників справи про час місце судового розгляду, у відповідності до приписів ч. 2 ст. 369 ЦПК України.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, вважає, що така підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції вказав, що така не підписана. При цьому суд послався на те, що ЄСІТС роботу не розпочала, а отже подача всіх документів здійснюється в паперовій формі.

Однак апеляційний суд не може погодитись з таким висновком суду першої інстанції зважаючи на наступне.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Частинами 5, 6 статті 43 ЦПК України передбачено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Державна судова адміністрація України відповідно до рішення Вищої ради правосуддя відкликала оголошення, опубліковане в газеті «Голос України» 01.12.2018 за №229, щодо створення та забезпечення функціонування ЄСІТС, тобто така з 01.03.2019 не розпочала свою роботу.

Водночас Положення про автоматизовану систему документообігу суду передбачає можливість до початку функціонування ЄСІТС використання судами в тестовому режимі окремих інструментів електронного правосуддя, серед яких і модуль «Електронний суд».

Пунктом 2.3 рішення Ради суддів України від 12.04.2018 №16 визначено, що окремі норми Положення про АСДС, які в тому числі стосуються використання Електронного суду, набирають чинності та можуть використовуватися у тестовому режимі виключно для судів та органів системи правосуддя, визначених пілотними згідно з відповідним наказом ДСА України.

Відповідний перелік пілотних судів визначений наказом ДСА України від 22.12.2018 №628, згідно з яким тестовий режим функціонування Електронного суду запроваджено у всіх місцевих та апеляційних судах, а отже і в Ужгородському міськрайонному суду.

Отже, надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, безумовно є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.

При цьому підсистема «Електронний суд» доступна на офіційному веб-сайті Ужгородського міськрайонного суду (https://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/) та дозволяє, особам зареєстрованій у ній, формувати відповідні документи, чим ОСОБА_1 і скористався.

Крім того в даному випадку також слід врахувати наступне.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що процесуальні правила призначені для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності, а також, що учасники судового провадження повинні мати право розраховувати на те, що ці правила застосовуватимуться. Цей принцип застосовується до усіх - не лише до сторін провадження, але й до національних судів (рішення у справах «Каньєте де Хоньї проти Іспанії», «Гору проти Греції», «Михолапа проти Латвії»).

У справах «Щокін проти України» (Shchokin v. Ukraine), заяви №23759/03 та 37943/06, рішення від 14.10.2010р. та «Серков проти України» (Serkov v. Ukraine), заява №39766/05, рішення від 07.07.2011р. ЄСПЛ дійшов висновку що, по-перше, національне законодавство не було чітким та узгодженим та не відповідало вимозі «якості» закону і не забезпечувало адекватного захисту осіб від свавільного втручання у права заявника; по-друге, національними органами не було дотримано вимоги законодавства щодо застосування підходу, який був би найбільш сприятливим для заявника, коли в його справі національне законодавство припускало неоднозначне трактування.

В контексті наведеного, колегія суддів вважає, що особа, яка має намір звернутися до суду з позовом вправі очікувати на можливість подання його через підсистему «Електронний суд», яка функціонує та дозволяє учасникам справи подавати документи до суду (в т.ч. й позовну заяву) в електронному виді.

Суд першої інстанції, ухвалюючи оскаржуване судове рішення, яке перешкоджає подальшому провадженню у справі, вказаного не врахував і передчасно повернув позовну заяву позивачу, чим допустив надмірний формалізм та непропорційність між застосованими засобами та поставленою метою, наслідком чого стало порушення права особи на судовий захист.

Таким чином, оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду на стадії вирішення питання щодо відкриття провадження.

Виходячи з наведеного та керуючись нормами статей 367, 368, 374, 375, 381-384, апеляційний суд, -

постановив:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 , задовольнити.

Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 16 липня 2019 року про повернення позову ОСОБА_1 скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови суду складено 30 серпня 2019 року.

Суддя-доповідач

Судді