печерський районний суд міста києва
Справа № 757/8582/19-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2019 року Печерський районний суд міста Києва

у складі: головуючого судді - Писанця В.А.,

при секретарі судових засідань - Ясеновенко К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересовані особи: Шоста Київська державна нотаріальна контора, Територіальна громада міста Києва в особі Київської міської ради, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, а саме того, що його батько, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Києві, є двоюрідним братом ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Києві, що пов`язано неможливістю в іншому, аніж в судовому порядку реалізувати своє право на спадкування.

Заявник та заінтересовані особи в судове засідання не з`явились, направивши на адресу суду заяву про розгляд справи за її відсутності, у якій заявник заявлені ним вимоги підтримав та просив задовольнити, а заінтересовані особи будучи повідомленими належним чином в судове засідання не з`явились, що відповідно до Глави 6 ЦПК України не встановлює процесуальних перешкод у формі неможливості розгляду заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, а відтак враховуючи викладене, суд, дослідивши обставини справи, наявні докази, вивчивши пояснення свідків, вважає, що вимоги заявника підлягають задоволенню за наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина на належне йому майно, зокрема на квартиру АДРЕСА_1 . Вказане майно він фактично прийняв після смерті своєї двоюрідної сестри, ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після смерті ОСОБА_2 заявник, як спадкоємець першої черги за законом та рідний син померлого, звернувся до Шостої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини на належне ОСОБА_2 майно, в тому числі на квартиру АДРЕСА_1 .

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04 липня 2018 року заявнику було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його батька, ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в частині майна, яке померлий фактично прийняв після смерті двоюрідної сестри ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , але юридично не оформив своїх спадкових прав, оскільки документально не зміг підтвердити факт родинних відносин.

Як зазначено у постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до п. п. 4.1, 4.2, 4.12, 4.14, 4.15, 4.18 Глави 10 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 282/20595, при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом нотаріус перевіряє наявність підстав для закликання до спадкування за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину. Доказом родинних відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних та інших відносин. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

За наявними в спадковій справі свідоцтвами в безспірному порядку неможливо встановити факт родинних відносин між померлим ОСОБА_2 та померлою ОСОБА_3 , що стало підставою для відмови мені у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.

Судом на підставі пояснень свідків та наявних в матеріалах справи доказів встановлено, що ОСОБА_3 та батько заявника, ОСОБА_2 , були двоюрідними братом і сестрою. Так, ОСОБА_4 мав двох дітей: ОСОБА_5 і ОСОБА_6 . У ОСОБА_7 народилось двоє дітей, серед яких батько заявника, ОСОБА_2 . У ОСОБА_6 та ОСОБА_8 народилась дочка, ОСОБА_9 , яка після одруження із ОСОБА_10 , взяла прізвище ОСОБА_11 .

Вказане підтверджує, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 мали спільного предка за походженням і є родичами між собою.

Водночас як вказує ОСОБА_1 , ані його батько, ані він сам з об`єктивних причин не змогли надати нотаріусу відповідні документи, зокрема свідоцтво про народження ОСОБА_6 , яке підтверджувало його спільне походження з ОСОБА_12 .

Також зазначає, що з метою підтвердження родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 заявник неодноразово звертався до уповноважених державних органів, проте відповідних підтверджуючих документів від них не отримав.

Так, листом Головного територіального управління юстиції у м. Києві від 14 серпня 2018 року, заявнику було повідомлено, що перевіркою проведеною провідним спеціалістом відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві Маленчук Ю.М, за період з 01 січня 1937 року по 31 грудня 1940 року по першим актовим записам, актового запису про шлюб ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4, та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5, які являються батьками ОСОБА_3 , не виявлено.

Листом Державного архіву Черкаської області від 08 серпня 2018 року № Н-22/05-08 заявника повідомлено, що запис акту про народження гр. ОСОБА_13 по с. Шелепухи Черкаського району Черкаської області за 1905 рік не виявлено (перевірка проведена за два роки). Також у вказаному листі зазначено, що книги реєстрації актів про народження за 1905-1906 роки по зазначеному населеному пункту збереглися частково.

Також, листом Галузевого державного архіву Служби безпеки України від 14 вересня 2018 року № 24/5 -Н-2006 заявнику було повідомлено, що в ГДА СБУ та Управлінні СБ України в Черкаській області будь?яких документів та відомостей про ОСОБА_6 не виявлено.

Листом Міністерства внутрішніх справ України від 10 вересня 2018 № Н-8271 заявнику було повідомлено, що будь-яких відомостей про ОСОБА_6 у ГДА МВС не виявлено.

Поряд із цим, листом Голосіївської районної державної адміністрації в місті Києві від 11 жовтня 2018 року № 100/39-213 заявнику було відмовлено у наданні інформації про підтвердження реєстрації місця проживання ОСОБА_6 за адресою АДРЕСА_2 з тих підстав, що довідка про реєстрацію місця проживання надається за запитом самої особи або її законного представника, а також іншої за умови надання особою, щодо якої запитується інформація, згоди на надання інформації про неї.

Таким чином, підтвердити факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що є передумовою для реалізації спадкових прав заявника, він не в змозі.

Водночас у заявника наявні письмові докази, які дозволяють в судовому порядку встановити вказаний факт. Зокрема, це запис акта про народження ОСОБА_9 ( в подальшому ОСОБА_11 ), з якого вбачається, що її батьками були ОСОБА_6 та ОСОБА_8 ; свідоцтво про народження ОСОБА_9 , з якого вбачається, що її батьками були ОСОБА_6 та ОСОБА_8 ; свідоцтво про народження ОСОБА_14 , з якого вбачається, що її батьками були ОСОБА_15 та ОСОБА_16 ; свідоцтво про шлюб ОСОБА_14 та ОСОБА_17 , згідно з яким надалі подружжя взяло прізвище ОСОБА_18 ; свідоцтво про народження батька заявника, ОСОБА_2 , згідно з яким його батьками були ОСОБА_7 та ОСОБА_19 .

Згідно з експертним висновком Українського бюро лінгвістичних експертиз № 056/239-2 від 01 квітня 2015 року прізвища ОСОБА_20 (свідоцтво про народження, запис російською мовою ОСОБА_14 ; свідоцтво про одруження, запис російською мовою ОСОБА_14 ) і рос. ОСОБА_21 (свідоцтво про народження, запис російською мовою ОСОБА_9 ) у документах, наданих для експертизи, а також інших документах, зазначеної особи, є ідентичними.

Крім того, похоронами ОСОБА_3 займались батько заявника, ОСОБА_2 , та його сестра, ОСОБА_22 , оскільки інших родичів померла ОСОБА_3 не мала.

Так, згідно з листом прокуратури Подільського району міста Києва від 10 вересня 2013 року, остання не заперечує проти видачі родичам для поховання труп ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстр.: АДРЕСА_3 після розтину та встановлення причин смерті, а також відібрання необхідних зразків для проведення експертного дослідження.

Згідно з довідкою про поховання померлого громадянина на кладовищі міста Києва, ОСОБА_2 здійснив поховання ОСОБА_3 про що зроблено запис в книзі реєстрації поховань від 12 вересня 2013 року.

Згідно з договором-замовленням № 2.28133.3 від 11 вересня 2013 року, організацією проведення поховання ОСОБА_3 займалась ОСОБА_23 .

Згідно зі свідоцтвом про зміну імені від 22 травня 2015 року, ОСОБА_23 змінила ім`я на ОСОБА_24 .

Крім того, інформацією про наявність родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 володіють свідки:

- ОСОБА_25 , ІНФОРМАЦІЯ_6;

- ОСОБА_26 , ІНФОРМАЦІЯ_7;

- ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_8 які в письмовій формі виклали свої свідчення та підтвердили факт родинних відносин, а саме того, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Києві, є двоюрідним братом ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Києві.

Також, встановлено, що свідки неодноразово особисто спілкувались з ОСОБА_3 та ОСОБА_2 і їм відомі обставини родинних відносин між останніми.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства.

Згідно з ч. 7 ст. 19 ЦПК України окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав.

Згідно із ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. До фактів, що мають юридичне значення, частина перша ст. 315 ЦПК України відносить і встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до роз`яснень, наданих у пункті сьомому постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

У відповідності до листа Верховного Суду України від 01 січня 2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що маючих юридичне значення» зазначено, що перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, наводиться у ст. 315 ЦПК і не є вичерпним. У судовому порядку можуть бути встановлені й інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не передбачено іншого порядку їх встановлення, зокрема встановлення факту родинних відносин тощо.

Таким чином, дослідивши та оцінивши письмові докази у їхній сукупності з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Києві, є двоюрідним братом ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Києві.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що доводи заявника щодо наявності родинного зв`язку між його батьком, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Києві та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Києві знайшли своє підтвердження дослідженими доказами та поясненнями свідків, та встановлення факту родинних відносин для заявника має юридичне значення, оскільки, пов`язане з подальшою реалізацією права на спадкування, суд вважає вимоги обґрунтованими та законними, в зв`язку з чим заява підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України, при ухваленні судом рішення по справах окремого провадження, судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 81, 263-265, 293, 294, 315, 319 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Заяву - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, зокрема того, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Києві, є двоюрідним братом ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Києві.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В. А. Писанець