Провадження № 2/760/8568/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/ про залишення позовної заяви без руху /

16 грудня 2019 року Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія-Лізинг», Товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія Сервіс», Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, Держави України в особі Державної казначейської служби України, Держави України в особі Міністерства юстиції України про стягнення майнової шкоди, суддя

В С Т А Н О В И В:

Позивач 09 грудня 2019 року звернулася до суду з позовом і просить стягнути з відповідачів солідарно 2 821 751, 48 гр. в рахунок відшкодування майнової шкоди.

За змістом ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

У порушення вимог ст.175 ЦПК України в позові не зазначено:

-якими спільними діями відповідачів позивачу завдана майнова шкода;

-якими доказами підтверджуються завдання майнової шкоди позивачу саме спільними діями відповідачів, як солідарних боржників;

-які дії кожного з відповідачів щодо позивача є незаконними та в чому ця незаконність дій проявляється;

Посилаючись як на підставу відшкодування майнової шкоди на ст.192 ЦК України та обов`язок держави відшкодувати шкоду, завдану органами державної влади, їх посадовими та службовими особами, в позові не зазначено:

-якими саме органами державної влади чи їх посадовими чи службовими особами позивачу завдана майнова шкода;

-якими доказами підтверджується вина таких органів чи посадових та службових осіб;

-з яких підстав до відповідальності притягується держава в особі Міністерства юстиції України та Державної казначейської служби;

-з яких правових підстав Міністерство юстиції України та Державна казначейська служба України мають відповідати від імені держави за даними вимогами позивачки;

-якщо позов обґрунтовується ст.ст.23, 1166 ЦК України, чи є держава такою особою, яка має відшкодовувати шкоду;

- не викладено обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини;

Крім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Звертаючись до суду, позивач документ про сплату судового збору до позову не додала.

При цьому посилається на п. 6 ч. 1 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В той же час, доказів існування таких обставин, які б звільняли її від сплати судового збору, до позову також не додала.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про Державний бюджет на 2019 рік» з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1 921,00 гр.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Звертаючись до суду, позивач зазначає ціну позову в розмірі 2 821 751, 48гр.

Відповідно до п.1 ч.1, ч.2 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Таким чином, виходячи з суми позову, розмір судового збору становить 9 605. 00 гр.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Входячи з цього та суми позову, позивач має сплатити 9 605. 00 гр. судового збору на:

-р/р №6010, отримувач коштів УДК Солом`янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача- Казначейство України / ЕАП/, код отримувача - 899998.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія-Лізинг», Товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія Сервіс», Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, Держави України в особі Державної казначейської служби України, Держави України в особі Міністерства юстиції України про стягнення майнової шкоди залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.А.Шереметьєва