Справа № 310/6204/18
У Х В А Л А

Іменем України

30 вересня 2019 року м. Бердянськ

Бердянський міськрайонний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Вірченко О.М.,

при секретарі Димовій Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні від 20 серпня 2019 року за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення порядку користування земельною ділянкою,

встановив:

Рішенням Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 20 серпня 2019 року задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення порядку користування земельною ділянкою.

Позивачка звернулась до Бердянського міськрайонного суду Запорізької області із заявою про виправлення помилок у вказаному рішенні суду, оскільки у його мотивувальній частині, а саме:

- в абзаці першому невірно зазначено «02 серпня 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду…», замість вірного - «02 серпня 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду…»;

- в абзаці восьмому невірно зазначено «представник позивача заперечувала проти задоволення позовних вимог…», замість вірного «представник відповідача заперечувала проти задоволення позовних вимог».

У відповідності із ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені у рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України заяву про внесення виправлень вирішено без повідомлення учасників справи.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 16 листопада 2016 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Верховний Суд в постанові від 14 січня 2019 року по справі № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. Верховний Суд зауважив, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Суд, дослідивши заяву про виправлення описки, матеріали справи, не знаходить підстав для виправлення описки в рішенні суду, оскільки зазначене заявницею не впливає на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

На підставі викладеного, керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

ухвалив:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні від 20 серпня 2019 року за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення порядку користування земельною ділянкою відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через Бердянський міськрайонний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. М. Вірченко