Провадження№ 2/521/5042/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

27 листопада 2019 року суддя Малиновського районного суду м. Одеси Роїк Д.Я. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_1 , адреса для листування АДРЕСА_1 ) до ПрАТ «УАСК АСКА» ( , 65005,м. Запоріжжя, пр-т Перемоги, 97-а) про стягнення невиплаченого страхового відшкодування та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до суду з вищевказаним позовом поштою.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що зазначена заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням норм ЦПК України.

З матеріалів справи вбачається, що, звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 просила суд захистити її права, як споживача, посилаючись на те, що вона є споживачем послуг за договором страхування, хоча і не є стороною цього договору, та не повинна сплачувати судовий збір.

Згідно зі статті 16 Закону України «Про страхування», стаття 979 ЦК України договір страхування це письмова угода між страхувальником і страховиком, відповідно до якої страховик бере на себе зобов`язання в разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору. Отже, за своєю правовою природою договір страхування є договором про надання послуг.

Відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів» цей Закон регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

А відповідно до пункту 22 статті 1 цього ж Закону споживач фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника.

Таким чином, на підставі аналізу вищевказаних правових приписів та урахуванням пункту 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 квітня 1996 року № 5 «Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів», можна зробити висновок, що до відносин, які регулюються нормами Закону України «Про захист прав споживачів», належать, зокрема, відносини, які виникають при укладенні договору страхування.

На підставі викладеного, можна зробити висновок що положення щодо відповідальності страховика, закріплені в Законі України «Про страхування» та главі 67 ЦК України, є спеціальними нормами права, а в Законі України «Про захист прав споживачів»- загальними.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 11 березня 2015 року у справі № 6-126цс14.

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, як потерпіла особа під час настання дорожньо-транспортної пригоди, вказуючи у своєму позові, що цивільно-правова відповідальність водія GEELY JL 7162, державний номер НОМЕР_2 , який здійснив ДТП та визнаний винним у скоєнні ДТП була застрахована УАСК «АСКА» поліс АК852540. Враховуючи викладене, Закон України «Про захист прав споживачів» не розповсюджується на спірні правовідносини, які виникли між УАСК «АСКА» та ОСОБА_1 .

Оскільки позивач не є стороною вищевказаного договору та споживачем послуг, а Закон України «Про захист прав споживачів» регулює відносини, які виникають між споживачем і виробником, виконавцем, продавцем під час продажу товарів (виконання робіт, надання послуг), встановлює права споживачів на придбання товарів (робіт, послуг) належної якості та безпечних для життя і здоров`я, а також визначає механізм захисту та основи реалізації державної політики, тому право на відшкодування матеріальної шкоди та отримання страхового відшкодування у останнього виникло на підставі норм ЦК України та Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».

Суд вважає можливим обговорити на стадії визначення питання відкриття провадження застосування позивачем вищевказаної правової позиції Верховного Суду України, оскільки остання посилається на неї не як підставу заявлених позовних вимог, а лише для обґрунтування територіальної підсудності і звільнення від сплати судового збору, тому такий висновок суду не буде завчасно вирішувати справу по суті.

Таким чином у відповідності до ст.176 ЦПК України ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів сумою, яка стягується чи оспорюванню сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцентному) порядку.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додається документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплаті підлягає судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, немайнового - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (від 768,40 грн. та не більше 9605 грн.).

Статтею 7 Закону України про «Державний бюджет на 2019 рік» установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1921 гривня.

Тому Позивачу необхідно усунути вищезазначені недоліки та сплатити судовий збір, що відповідає 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові- для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

Позивач в позовній заяві не зазначає місце своєї реєстрації та повну назву відповідача по справі згідно Єдиного державного реєстру підприємств і організацій України.

З врахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовна заява не може вважатися такою, що відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ПрАТ «УАСК АСКА» про стягнення невиплаченого страхового відшкодування та моральної шкоди- залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної на протязі десяти днів, з дня отримання цієї ухвали.

У разі, якщо у вказаний строк недоліки, вказані в ухвалі, не буде усунуто, позовна заява буде вважатися неподаною та повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Роїк Д.Я.