Лугинський районний суд Житомирської області
Справа № 281/854/19
Провадження по справі 2/281/185/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 грудня 2019 року смт Лугини

Лугинський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Свинченко Г.Д.,

за участі:

секретаря судового засідання Островської І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в смт. Лугини цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бовсунівської сільської ради Лугинського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

24.09.2019 ОСОБА_1 звернулася до Лугинського районного суду з позовом до Бовсунівської сільської ради Лугинського району Житомирської областіпро визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивача зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її рідна тітка, ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина за законом, яка знаходиться за вищевказаною адресою, а саме житловий будинок АДРЕСА_1 та інше спадкове майно, яке на словах заповідала їй тітка, однак за життя заповіту не склала. У визначений законодавством строк вона не звернулася та не подала відповідної заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, після смерті тітки, оскільки вважала, що і так майно належатиме їй після її смерті. До нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно ОСОБА_2 , вона звернулася 26.07.20019 року, але приватний нотаріус відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину посилаючись на те, що нею було подано документи, щодо прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , після спливу шестимісячного строку.

Враховуючи викладене, просить суд визначити їй додатковий строк тривалістю у два місяці для подання до нотаріальної контори заяви для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Бовсуни Лугинського району Житомирської області.

Позивач в судове засідання не з`явилася, однак надіслала на адресу суду заяву з клопотанням про слухання справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач явку свого представника в судове засідання не забезпечив, однак подав до суду заяву з проханням розглядати справу без участі їх представника, проти задоволення позову не заперечує та просить прийняти рішення на розсуд суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК Україниу разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Пленум Верховного Суду України в постанові № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснив, що за змістом частини четвертої статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом.

Враховуючи, що сторони надали згоду на розгляд справи у їх відсутність відповідно до ч. 3ст. 211 ЦПК України, при цьому відповідач визнав позовні вимоги і його заява в частині визнання позовних вимог не суперечить закону та не порушує права інших осіб, суд вважає за можливе розглянути справу по суті без участі сторін та без фіксування судового засідання звукозаписувальним технічним засобом на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв`язку, об`єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

У відповідності до вимог ст. ст. 13, 81, ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог чи заперечень. Суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом на підставі у передбачених цим Кодексом випадках.

Положеннями ст.3ЦКУкраїни визначено, що загальними засадами цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно вимог ст.3КонституціїУкраїни людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю. Права й свободи людини і громадянина та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суди, як органи державної влади, зобов`язані своєчасно й дієво захищати ці права та свободи шляхом розгляду зокрема і цивільних справ.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 1220, ч. 1 ст. 1222, ч. 3 ст. 1223ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини в такому випадку є день смерті особи. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

На підставі належних та достовірних доказів встановлено, що ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть смерть серії НОМЕР_1 від 16.12.2004 видане виконавчим комітетом Бовсунівської сільської ради Лугинського району Житомирської області.

Згідно довідки з Бовсунівської сільської ради Лугинського району № 1186 від 26.12.2018 ОСОБА_2 була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 одна.

Маючи намір прийняти спадщину, 26.07.2019 року позивачка звернулася до приватного нотаріуса Лугинського нотаріального округу та подала необхідні документи, щодо прийняття спадщини після смерті своєї тітки - ОСОБА_2 . Як вбачається з листа приватного нотаріуса Лугинського нотаріального округу Можарівської Н.В. від 26.07.2019 за № 287, позивачці ОСОБА_1 було відмовлено у вирішенні питань про оформлення її спадкових прав на підставі ст. ст. 1269, 1270 Цивільного кодексу України та рекомендовано звернутися до Лугинського районного суду Житомирської області з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Інших спадкоємців, які б мали право на спадщину за законом чи заповітом та прийняли спадщину немає.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1270ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Дією, що свідчить про прийняття спадщини, є подача заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Виходячи з правового аналізу ч. 1, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивачка, в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається на скрутне матеріальне становище, необізнаність в законодавстві, процедурі оформлення спадкового майна, строках на прийняття спадщини та просив врахувати той факт, що в період в який необхідно було подати заяву про прийняття спадщини позивачка хворіла.

На підтвердження того, що вона за станом свого здоров`я пропустила встановлений законом строк для подачі заяви позивачка надала довідки з Лугинської АЗПСМ смт. Лугини про те, що вона перебувала на амбулаторному лікуванні з 23.05.2005 по 01.06.2005, з 08.06.2005 по 17.06.2005, з 23.06.2005 по 01.07.2005.

Факт неподання позивачкою заяви про прийняття спадщини протягом строку, встановленого законодавством, підтверджується листом приватного нотаріуса Лугинського нотаріального округу Можарівською Н.В. від 26.07.2019 за № 287.

Відповідно до ч. 4 ст.206ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Відповідно до роз`яснень, викладених в п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, які роблять вчасне звернення в нотаріальну контору неможливим або важким.

Дослідивши письмові докази у справі та надавши їм належну оцінку, враховуючи, що позивачка пропустила встановлений ст.1270ЦК Українишестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме: у зв`язку зі станом здоровя, що унеможливило його своєчасне звернення до нотаріальної контори, за умови відсутності спору про спадщину, суд дійшов висновку, що позивачу має бути встановлений додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі наведеного вище обґрунтування та керуючись ст. ст. 12, 13, 76,211, 258-259,263-265,354 ЦПК України, ст. ст.1270,1272 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Бовсунівської сільської ради Лугинського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовільнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк тривалістю у два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Бовсуни Лугинського району Житомирської області.

Рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя Г.Д. Свинченко