Ухвала

19 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 263/16688/17

провадження № 61-16584ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Крата В. І. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 20 червня 2019 року та постанову Донецького апеляційного суду від 22 серпня 2019 року у справі за позовом акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про захист прав споживачів та визнання кредитного договору та договору застави недійсним,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 19 листопада 2019 року засобами поштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 20 червня 2019 року та постанову Донецького апеляційного суду від 22 серпня 2019 року.

Ухвалою Верховного Суду від 29 листопада 2019 року указані ОСОБА_1 у касаційній скарзі підстави на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження визнано неповажними, касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме: сплати судового збору, а також для надання права особі, яка подала касаційну скаргу, звернутися до суду із заявою про поновлення строку та навести інші підстави для його поновлення, обґрунтувавши те, чому ОСОБА_1 не виконав вимоги ухвали суду про залишення його попередньої касаційної скарги без руху та надання доказів отримання ним попередньої касаційної скарги 18 листопада 2019 року.

На виконання ухвали Верховного Суду від 29 листопада 2019 року особою, яка подала касаційну скаргу, надано заяву, у якій ОСОБА_1 на підтвердження поважності пропуску строку на касаційне оскарження надає копію ухвали Верховного Суду від 30 жовтня 2019 року (дата на супровідному листі 11 листопада 2019 року) та указує, що вона отримана ним поштою лише 15 листопада 2019 року. На підставі викладеного, ОСОБА_1 просить поновити строк на касаційне оскарження. До заяви додає копію ухвали Верховного Суду від 30 жовтня 2019 року та копію супровідного листа Верховного Суду від 11 листопада 2019 року про її направлення ОСОБА_2 .

Окрім цього, у заяві ОСОБА_1 зазначає, що у нього хворіє дитина і він здійснює за нею догляд, а також він є батьком багатодітної сім`ї, що підтверджується копією доданого до заяви посвідчення НОМЕР_1 та має пільги, передбачені законодавством для багатодітних сімей, у зв`язку із чим не може сплатити судовий збір за подання касаційної скарги. Також на думку ОСОБА_1 у Законі України «Про судовий збір» не зазначено ким повинна бути сторона у справі для відстрочення або зменшення сплати судового збору. На підставі викладеного, особа, яка подала касаційну скаргу, просить зменшити або відстрочити судовий збір до прийняття рішення за касаційною скаргою.

Однак, вимоги ухвали Верховного Суду від 29 листопада 2019 року особою, яка подала касаційну скаргу, щодо обґрунтування причин пропуску строку на касаційне оскарження, зокрема чому ОСОБА_1 не виконав вимоги ухвали суду про залишення його попередньої касаційної скарги без руху.

Окрім цього, ОСОБА_1 , зазначає, що отримав копію ухвали Верховного Суду від 30 жовтня 2019 року 15 листопада 2019 року, однак не надає цьому доказів (конверт, тощо).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони. Аналіз клопотання про зменшення судового збору або його відстрочення свідчить, що вказані ОСОБА_1 обставини не можуть вважатись достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки в жодній мірі не характеризують його майновий стан на момент подачі касаційної скарги. Такими документами, наприклад, можуть бути довідки про доходи (зокрема і фіскальних органів), про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо. Тому клопотання задоволенню не підлягає.

За таких обставин, особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно сплатити судовий збір.

Відповідно до частини першої статті 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом. У частині другій статті 127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Аналіз заяви ОСОБА_1 свідчить про наявність підстав для продовження строку на усунення недоліків. Тому суд, на підставі частини другої статті 127 ЦПК України, продовжує його для виконання вимог ухвали Верховного Суду від 29 листопада 2019 року.

Керуючись статтями 120, 127, 136, 260, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення судового збору або його відстрочення відмовити.

Продовжити ОСОБА_1 строк на усунення недоліків касаційної скарги до 20 січня 2020 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. І. Крат