РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2019 року Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Лях М.Ю.,

при секретарі Хомінської Т.В.,

розглянувши відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , фактично проживає: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_3 ) про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить розірвати шлюб між ним та відповідачем ОСОБА_2 , який зареєстровано 23.12.1993 року Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1253, свідоцтво про шлюб повторно видано Новобаварським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

В обґрунтування позову зазначає, що 23.12.1993 року вони з відповідачем уклала шлюб. Від шлюбу мають двох дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . На протязі останніх трьох років сімейне життя між ними поступово погіршувалось, що призвело до фактичного припинення шлюбних відносин. З 2016 року вони живуть окремо, спільне господарство не ведуть. З причин постійних сварок та повного непорозуміння, час на примирення не потрібен. Поділ спільного майна буде вирішуватись окремо в іншому судовому процесі.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 05 липня 2019 року по справі відкрито загальне позовне провадження.

Відповідач через канцелярію суду надала відзив, в якому зазначає, що позивач не мав наміру розривати з нею шлюб, ніяких пропозицій про розірвання шлюбу від нього не надходило. Про розірвання шлюбу їй у перше стало відомо, лише після отримання від суду ухвали про відкриття провадження по даній справі з копією позовної заяви та додатків до неї. Будучи матір`ю двох дітей, не зважаючи на несуттєві непорозуміння між ними, що є нормальним явищем у сімейних стосунках подружжя. Вони ніколи з Позивачем не обговорювали питання про розірвання шлюбу. Зазначає, що до теперішнього часу не втратила до Позивача почуття любові та намагаюсь зберегти наші стосунки та сім`ю. Просила надати строк на примирення.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 08 серпня 2019 року сторонам надано строк для примирення впродовж двох місяців, провадження по справі зупинено.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 08 жовтня 2019 року провадження по справі поновлено.

Представник позивача через канцелярію суду надав заяву, в якій просить справу розглядати за їх відсутністю, позивач позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Відповідач повідомлялась у встановленому законом порядку про дату, час і місце судового розгляду за зареєстрованим місцем проживання, в судове засідання не з`явилась, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за її відсутності не надала.

Фіксація судового процесу технічними засобами не здійснювалась згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уклали шлюб, який зареєстровано 23.12.1993 року Новобаварським (стара назва «Жовтневим») відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1253. Після реєстрації шлюбу прізвище відповідача змінено на « ОСОБА_6 ».

Від шлюбу сторони мають спільних дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

З матеріалів справи вбачається та підтверджується наданими письмовими пояснення, що дійсно між позивачем та відповідачем сімейні відносини припиненні, подружнього господарства не ведуть, між ними немає взаєморозуміння, у зв`язку з чим позивач вважає, що збереження родини не є можливим, на примирення не згоден.

Судом, за клопотанням відповідача, було надано строк на примирення впродовж двох місяців, проте сторони не надали до суду будь-яких доказів про вжиття відповідних заходів спрямованих на збереження сім`ї.

Відповідно до ст. 1 Сімейного Кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.

Відповідно до ст. 24 Сімейного Кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу жінки та чоловіка не допускається.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 Сімейного Кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 110 Сімейного Кодекс України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя.

Відповідно до ч.2 статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлене, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ч.1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданими відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, як беруть участь у справі.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 263 265 ЦПК України, ст. ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 06.04.1972 р.н., уклали шлюб, який зареєстровано 23.12.1993 року Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1253, між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 розірвати.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя Київського районного суду

м. Харкова М.Ю. Лях

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , фактично проживає: АДРЕСА_2 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_3