Справа № 724/554/18
Провадження № 2/724/4/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2019 року Хотинський районний суд Чернівецької області у складі:

головуючого судді Єфтеньєва О.Г.

при секретарі Корпан М.В.

за участю сторін:

позивача: ОСОБА_1

представника позивача: ОСОБА_2

представника відповідача: ОСОБА_3

представника відповідача: ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хотин Чернівецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, територіальної громади с. Клішківці в особі Клішковецької сільської ради, третя особа: Хотинська державна нотаріальна контора про визнання права власності, за зустрічним позовом ОСОБА_5, ОСОБА_6 до ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_7 територіальної громади с. Клішківці в особі Клішковецької сільської ради, третя особа Хотинська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

18 квітня 2018 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Хотинського районного суду Чернівецької області з позовною заявою до ОСОБА_3, Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області, третя особа: Хотинська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно колишнього колгоспного двору.

24.10.2018 року представник за довіреністю ОСОБА_2 уточнив позовні вимоги, та просив визнати за позивачем ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на ? ідеальну частку домоволодіння АДРЕСА_2 та складається з житлового будинку літ. А1 (загальна площа 31,7 кв.м., житлова площа 24,2 кв.м.), підвалу літ. Пд; ганку літ. А; тераси літ. б; входу в підвал літ. ВхПд; сараю літ. Г; вбиральні літ. Д; криниці № 1; вигрібної ями І; іншу 1/5 ідеальну частку вищевказаного домоволодіння залишити у власності ОСОБА_3.

В обґрунтування первісного позову посилається на те, що господарство в АДРЕСА_2 відноситься до колгоспного двору, та складається з житлових будинків, господарських будівель та споруд, а саме: житловий будинок літ. А1 (загальна площа 31.7 кв.м. житлова площа 24,2 кв.м.), підвал літ. Пд, ганок літ. А, тераса літ. б, вхід в підвал літ. ВхПд, сарай літ. Г, вбиральня літ. Д, криниця №1, вигрібна яма І.

Відповідно до довідки від 03.05.2017 p. № 151 виданої Клішковецькою сільською радою Хотинського району Чернівецької област, станом на 15.04.1991 року у вказаному будинковолодінні були прописані ОСОБА_8 (чоловік), ОСОБА_9 (син), ОСОБА_10 (донька), ОСОБА_3 (внук) та ОСОБА_11 (дружина).

Вказує, що право власності на господарство в АДРЕСА_2 розподілилося наступним чином: 1/5 частина належала ОСОБА_11; 1/5 частина належала ОСОБА_8 (громадянський чоловік); 1/5 частина належала ОСОБА_9 (синові); 1/5 частина належала їй; 1/5 частина належала ОСОБА_3 (внуку).

ІНФОРМАЦІЯ_17 помер її батько - ОСОБА_8, та після смерті якого відкрилась спадщина на 1/5 частину майна, яке належало померлому на день смерті.

Відповідно до довідки Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області № 289 від 03.08.2017 року на день його смерті (ІНФОРМАЦІЯ_17 р.) всі вище перелічені особи були там зареєстровані та проживали. Проте, її батько та ОСОБА_11 не були одружені, а тому її мати ОСОБА_11 та внук ОСОБА_3 хоча і проживали разом з нами, але не є спадкоємцями 1 черги за законом, які прийняла спадщину.

Вважає, що спадщину після його смерті, а саме 1/5 частину домоволодіння прийняли: вона - донька ОСОБА_1 та син ОСОБА_9, на підставі ст. 548, 549 ЦК УРСР, які фактично вступили в управління та володіння спадковим майном.

А тому, станом на ІНФОРМАЦІЯ_17 року вважає, що стала власником: 1/5 своєї частки та 1/10 (частки за спадщиною) разом 3/10 частки всього домоволодіння. Аналогічно її брат ОСОБА_12 став власником 3/10 часток усього домоволодіння.

ІНФОРМАЦІЯ_18 року помер її брат - ОСОБА_9, та після смерті брата відкрилась спадщина на 3/10 частини майна, яке належало померлому на день смерті, заяву про прийняття спадщини після смерті брата вона подала вчасно до Хотинської державної нотаріальної контори.

Відповідно до довідки Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області № 290 від 03.08.2017 року на день смерті ОСОБА_12 в по господарському дворі була зареєстрована та проживала їхня мати ОСОБА_11, яка в межах 6 місячного терміну (а саме: 22.04.2016 року) відмовилась від спадщини після смерті сина на користь доньки ОСОБА_13, шляхом подачі до Хотинської державної нотаріальної контори відповідної заяви.

На підставі чого вважає, що неповнолітні діти ОСОБА_5 та ОСОБА_6 прийняли у спадщину після смерті свого батька ОСОБА_9 по 1/10 частці спадкового майна, решту 1/10 частки майна, яке належало її братові прийняла вона.

Вважає, що після смерті брата ОСОБА_9, станом на ІНФОРМАЦІЯ_18 року вона стала власником 4/10 часток будинковолодіння (1/5 інакше 2/10 її, 1/10 частки після смерті батька та 1/10 частки після смерті брата ОСОБА_7.); ОСОБА_11 володіла правом 1/5 (або 2/10) частин домоволодіння; ОСОБА_3 (внук ОСОБА_11.) володіє правом на 1/5 (або 2/10) частин домоволодіння; ОСОБА_5 стала власником 1/10 частки будинковолодіння; ОСОБА_6 стала власником 1/10 частки будинковолодіння.

Зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_19 року померла її мати - ОСОБА_11, та після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме на 1/5 (або 2/10) частки вищевказаного домоволодіння.

Заначає, що на день смерті ОСОБА_11 в по господарському дворі крім неї ніхто не був зареєстрований. 27.09.2016 року законним представником неповнолітніх ОСОБА_5 та ОСОБА_6 - ОСОБА_14 було подано до Хотинського державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини неповнолітніми після смерті ОСОБА_11, батько яких ОСОБА_9 помер раніше своєї матері - ІНФОРМАЦІЯ_18 року.

Вказує, що вона не заперечує право неповнолітніх ОСОБА_5 та ОСОБА_6 за правом представлення, та вважає, що вона як донька успадкувала після смерті матері 1/10 частку, посилаючись на те, що вона протягом останніх трьох років проживала із матір'ю ОСОБА_11 до дня її смерті - ІНФОРМАЦІЯ_19 року в житловому будинку в АДРЕСА_3, та одержувала компенсацію по догляду за пристарілою особою або інвалідом І групи з 25.09.2013 р. по 30.06.2016 р. - ОСОБА_11, 1933 року народження.

Таким чином, вважає, що вона належним чином згідно чинного законодавства прийняла спадщину після смерті матері ОСОБА_11, та станом на ІНФОРМАЦІЯ_19 року право власності у будинковолодінні розподілилось наступним чином: вона ОСОБА_1 є власником 5/10 (або 10/20) часток будинковолодіння (1/5 інакше 2/10 її, 1/10 частки після смерті батька, 1/10 частки після смерті брата ОСОБА_9 та 1/10 частки після смерті матері ОСОБА_11 ОСОБА_3 (внук ОСОБА_11.) володіє правом на 1/5 (або 4/20) частки домоволодіння. ОСОБА_5 стала власником 3/20 частки. Вважає, що такий розподіл часток у праві власності існує і на сьогодні.

Тому, підтримуючи вищевикладене, просить задовольнити її позовні вимоги в повному обсязі.

Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 17.07.2018 року залучено до участі у даній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області, третя особа: Хотинська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно колишнього колгоспного двору співвідповідачів: ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4 законним представником, яких є їхня мати ОСОБА_14.

03.09.2018 року законним представником неповнолітніх ОСОБА_5 та ОСОБА_6 - ОСОБА_14 до Хотинського районного суду Чернівецької області було подано зустрічну позовну заяву ОСОБА_5, ОСОБА_6 до ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_7 територіальної громади с. Клішківці в особі Клішковецької сільської ради, третя особа Хотинська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування, яку було уточнено 20.09.2018 року та 09.10.2018 року, та в якій позивачі за зустрічним позовом просять визнати за ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, право власності на 7/30 частки будинковолодіння, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом, а саме на 7/30 частки житлового будинку літ. А-1 загальною площею 31,7 кв.м, житловою площею 24,2 кв.м., будівельних матеріалів і обладнання, які були використані в незавершеному будівництвом житловому будинку літ. Б-2, підвалу літ. Пд., ганку літ. а, тераси літ. б, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. В, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці №1, вигрібної ями І та визнати за ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_5 право власності на 7/30 частки будинковолодіння, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом, а саме на 7/30 частки житлового будинку літ. А-1 загальною площею 31,7 кв.м, житловою площею 24,2 кв.м., будівельних матеріалів і обладнання, які були використані в незавершеному будівництвом житловому будинку літ. Б-2, підвалу літ. Пд., ганку літ. а, тераси літ. б, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. В, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці № 1, вигрібної ями І.

В обґрунтування позовних вимог посилаються на те, що у провадженні Хотинського районного суду Чернівецької області знаходиться на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, Клішковецької сільської ради, третя особа: Хотинська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно колишнього колгоспного двору.

Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 17.07.2018р. до участі у даній цивільній справі залучені співвідповідачі: ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_5, законним представником яких є їхня мати ОСОБА_14.

Зазначають, що 31 серпня 2018 року ОСОБА_14 - законним представником відповідачів за первісним позовом ОСОБА_5 та ОСОБА_6 від їх імені, пред'явлено зустрічний позов до первісного позивача ОСОБА_1, відповідачів ОСОБА_3, Клішковецької сільської ради для об'єднання в одне провадження з первісним позовом і спільного розгляду позовних вимог.

Після подання зустрічного позову та уточненої позовної заяви законному представнику позивачів за зустрічним позовом стала відома інформація про те, що на момент смерті ОСОБА_8 (ІНФОРМАЦІЯ_17.), батька ОСОБА_9, позивач за первісним позовом ОСОБА_1 не проживала в АДРЕСА_2 що підтверджується інформацією з по господарської книги с. Поляна за 1991-1993рр., особовий рахунок НОМЕР_4 та довідкою Клішковецької сільської ради № 2614. А тому, вважають, що ОСОБА_1 не могла вступити в спадщину після смерті батька шляхом вступу у володіння та користування майном.

В зв'язку з цим, уточнюють позовні вимоги за зустрічним позовом та вважають, що предметом спору за первісним та зустрічним позовами є право власності на частини господарства в АДРЕСА_2, Хотинського району, Чернівецької області. Вказують, що виходячи з положень ЦК УРСР (у редакції, що була чинною на час виникнення правовідносин) які регулювали правовідносини в сфері колгоспних дворів, право власності на господарство в АДРЕСА_2 розподілилося наступним чином: 1/5 частина належала ОСОБА_11; 1/5 частина належала ОСОБА_8 (громадянський чоловік); 1/5 частина належала ОСОБА_9 (синові); 1/5 частина належала ОСОБА_10 (доньці); 1/5 частина належала ОСОБА_3 (онуку).

Зазначають, що ІНФОРМАЦІЯ_17. помер ОСОБА_8, батько ОСОБА_9, та після смерті ОСОБА_8 відкрилась спадщина на 1/5 частину майна, яке належало померлому на день смерті. За вказаною адресою станом на день його смерті (ІНФОРМАЦІЯ_17 р.) були зареєстровані та проживали: ОСОБА_11 (громадянська дружина) та ОСОБА_9 (син). Проте вказують, що ОСОБА_8 та ОСОБА_11 не були одружені, а тому цивільна дружина ОСОБА_11 хоча і проживала разом з спадкодавцем, але не є спадкоємцем 1 черги за законом, яка прийняла спадщину. Спадщину після його смерті, а саме 1/5 частину домоволодіння прийняли: син ОСОБА_9, на підставі ст. 548, 549 ЦК УРСР (який діяв на час відкриття спадщини), який фактично вступив в управління та володіння спадковим майном. А тому станом на ІНФОРМАЦІЯ_17 року ОСОБА_12 став власником: 1/5 своєї частки та 1/5 (частки за спадщиною) разом 2/5 частки всього домоволодіння. Після смерті ОСОБА_8 частки співвласників в домоволодінні розподілились наступним чином: 1/5 частина належала ОСОБА_11(матері); 2/5 частина належала ОСОБА_9 (синові); 1/5 частина належала ОСОБА_10 (доньці); 1/5 частина належала ОСОБА_3 (онуку).

Також зазначають, що ІНФОРМАЦІЯ_18 року помер ОСОБА_9, та після його смерті відкрилась спадщина на 2/5 (інакше 6/15) частини майна, яке належало померлому на день смерті. На день смерті ОСОБА_12 в по господарському дворі були зареєстровані та проживали його мати ОСОБА_11 та його діти ОСОБА_5 та ОСОБА_6

Законним представником неповнолітніх ОСОБА_5 та ОСОБА_6 - ОСОБА_14 в вересні 2016 року було подано до Хотинської нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини неповнолітніми доньками після ОСОБА_12

Однак мати ОСОБА_12 - ОСОБА_11 в межах 6 місячного терміну (а саме 22.04.2016р.) відмовилась від спадщини після смерті сина на користь доньки ОСОБА_10, шляхом подачі до Хотинської ДНК відповідної заяви, даний факт підтверджується інформацією яка міститься в постанові Хотинської державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії наданій ОСОБА_6 та ОСОБА_5 07.10. 2016р.

Таким чином, вважають, що неповнолітня ОСОБА_5 прийняла у спадщину 2/15 частки, які належали її батькові ОСОБА_12; неповнолітня ОСОБА_6 прийняла у спадщину 2/15 частки, які належали її батькові ОСОБА_12; сестра ОСОБА_10 прийняла у спадщину 2/15 частки, які належали її батькові ОСОБА_12 Таким чином, станом на ІНФОРМАЦІЯ_18 року після смерті ОСОБА_12 право власності у будинковолодінні розподілилось наступним чином: ОСОБА_1 стала власником 5/15 часток будинковолодіння (1/5 інакше 3/15 її та 2/15 після смерті брата ОСОБА_9.); ОСОБА_11 володіла правом на 1/5 (або 3/15 або 6/30) частин домоволодіння; ОСОБА_3 (внук ОСОБА_11.) володіє правом на 1/5 (або 3/15 або 6/30) частин домоволодіння; ОСОБА_5 стала власником 2/15 (або інакше 4/30) частки будинковолодіння; ОСОБА_6 стала власником 2/15 частки (або інакше 4/30) будинковолодіння;

Вказують, що ІНФОРМАЦІЯ_19 року померла бабуся ОСОБА_5 та ОСОБА_6, - ОСОБА_11, та після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме на 1/5 (або 3/15 або 6/30) частин вищевказаного домоволодіння.

Зазначають, що на день смерті ОСОБА_11 в по господарському дворі крім неї ніхто не був зареєстрований. 27.09.2016 р. законним представником неповнолітніх ОСОБА_5 та ОСОБА_6 - ОСОБА_14 було подано до Хотинської нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини неповнолітніми після смерті ОСОБА_11 батько яких ОСОБА_12 помер раніше своєї матері - ІНФОРМАЦІЯ_18.

Таким чином, станом на ІНФОРМАЦІЯ_19 року після смерті ОСОБА_11 право власності у будинковолодінні розподілилось наступним чином: ОСОБА_1 є власником 5/15 (або інакше 10/30) часток будинковолодіння (1/5 інакше 3/15 її та 2/15 після смерті брата ОСОБА_9.); ОСОБА_3 (внук ОСОБА_11.) володіє правом на 1/5 (або 3/15 або 6/30) частин домоволодіння; ОСОБА_5 стала власником 7/30 частки будинковолодіння (2/15 або інакше 4/30 після батька + 3/30 після бабусі); ОСОБА_6 стала власником 7/30 частки будинковолодіння (2/15 або інакше 4/30 після батька + 3/30 після бабусі).

Вважає, що позивач 1 - ОСОБА_5 має право на 7/30 частки вищезазначеного будинковолодіння (4/30 після батька + 3/30 після бабусі), а позивач 2 - ОСОБА_6 має право 7/30 частки вищезазначеного будинковолодіння (4/30 після батька + 3/30 після бабусі).

Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 28 листопада 2018 року залучено до участі у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_6, територіальної громади с. Клішківці в особі Клішковецької сільської ради, третя особа: Хотинська державна нотаріальна контора про визнання права власності, за зустрічним позовом ОСОБА_5, ОСОБА_6 до ОСОБА_1, ОСОБА_3, територіальної громади с. Клішківці в особі Клішковецької сільської ради, третя особа Хотинська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування співвідповідача за первісним та зустрічним позовом: ОСОБА_7, 1993 року народження, жителя с. Колінківці, Хотинського району, Чернівецької області.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні свої позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити в повному обсязі. Зустрічні позовні вимоги визнала частково, не заперечувала щодо визнання зустрічних позовних вимог в частині визнання за відповідачами 3/10 частки на будинковолодіння та господарські будівлі за адресою: АДРЕСА_2, в частині визнання за відповідачами права власності на будівельні матеріали заперечувала, просила відмовити відповідачам в задоволенні цієї частини позовних вимог.

Представник позивача ОСОБА_2 в судовому засіданні первісні позовні вимоги підтримав, зустрічні позовні вимоги визнав частково.

Представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_15 не заперечувала щодо задоволення позовних вимог ОСОБА_1

Представник відповідача - Клішковецької сільської ради В.Ченківський в судове засіданні не з'явився, надав до суду заяву про слухання справи у відсутності представника сільської ради, позовні вимоги визнають. Наслідки передбачені ст. 206 ч. 4 ЦПК України їм роз'яснені.

Представник відповідачів ОСОБА_4 первісні позовні вимоги визнав частково, заперечуючи той факт, що позивач ОСОБА_1 після смерті батька вступила в управління та володіння спадковим майном. Зустрічні позовні вимоги підтримав, просив задовольнити їх в повному обсязі.

Представник третьої особи - ОСОБА_17 в судове засідання не з'явилася, але надала до суду листа, в якому просила слухати справу у її відсутності.

Свідок ОСОБА_18 в судовому засіданні пояснила, що йому відомо, що ОСОБА_1 в 1993 році допомогала своїм батькам, та була прийтньою на похоронах батька.

Свідок ОСОБА_19 в судовому засіданні пояснив, що на протязі (50 років) він проживає по сусідству, ОСОБА_8 помер у 1993 році, його донька ОСОБА_1 була присутньою на його похоронах, після смерті батька ОСОБА_1 постійно допомагала матері, садили город, збирали урожай, кожного дня приходила до матері, доглядала худобу, свині. До дня смерті ОСОБА_11 донька ОСОБА_1 постійно проживала з нею, допомагала на протязі останніх трьох років.

Свідок ОСОБА_20 в судовому засіданні пояснив, що після смерті ОСОБА_8 залишилась проживати його дружина ОСОБА_11, донька ОСОБА_1 робила за батька обід в 9 та 40 днів. Постійно приходила до матері та допомагала їй по господарству, а саме доглядала худобу, свині , садила город, збирала урожай з городу. Також підтвердив, що син ОСОБА_21 перейшов жити сюди з ОСОБА_14, а ОСОБА_11 проживала навпроти в будинку, ОСОБА_1 з нею постійно ночувала, та постійно їй допомагала, а потій взагалі перейшла жити до матері.

Свідок ОСОБА_14 в судовому засіданні пояснила, що в 1993 році в с. Поляна, по АДРЕСА_2 в 1993 році проживав ОСОБА_9 та його сім'я, а також мати ОСОБА_11, ОСОБА_3 там не проживав. При цьому вказала, що на момент смерті ОСОБА_11 вони проживали в будинку по АДРЕСА_2 це було у 2016 році, а ОСОБА_11 проживала в будинку навпроти. ОСОБА_1 проживала за адресою АДРЕСА_1, та приходила до своєї матері. Також вказала, що ОСОБА_1 у 2014-2015 роках була на заробітках, на похоронах брата була.

Свідок ОСОБА_18 в судовому засіданні пояснив що після смерті ОСОБА_8, донька ОСОБА_1 завжди допомагала матері, садила город, доглядала за худобою, купувала та приносила матері продукти харчування, обходила хазяйство. Син ОСОБА_21 з ОСОБА_14 приходив час від часу. Потім ОСОБА_18 стала проживати в будинку своєї сестри навпроти, разом з нею до дня її смерті там проживала і донька ОСОБА_1. Після смерті матері ОСОБА_22 їхала на заробітки, у жовтні місяці 2015 року ОСОБА_1 була вдома.

Суд, вислухавши пояснення сторін, їх представників, свідків, вивчивши та дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Так, судом встановлено, що господарство в АДРЕСА_2 відноситься до колгоспного двору, що підтверджується довідкою виконкому Клішковецької сільської ради Хотинського району № 150 від 03.05.2017 року та складається з житлових будинків, господарських будівель та споруд, а саме: житловий будинок літ. А1 (загальна площа 31,7 кв.м., житлова площа 24,2 кв.м.), підвал літ. Пд, ганок літ. А, вхід в підвал літ. ВхПд, сарай літ. Г, вбиральня літ. Д, криниця №1, вигрібна яма І, незавершений будівництвом житловий буд. літ. Б-2 і тераса літ. б.

Також показами свідків, наданими в судовому засіданні було підтверджено, що станом на 1991 рік існувало незавершене будівництво житлового будинку буд. літ. Б-2 і тераси літ. б.

Згідно ч. 1 статті 112 ЦК УРСР передбачено, що колгоспний двір - це сімейно-трудове об'єднання осіб, які використовують майно двору для ведення підсобного господарства і сімейних потреб. Майно колгоспного двору належить його членам на праві сумісної власності.

Згідно довідки № 151 від 03.05.2017 pоку, виданої Клішковецькою сільською радою Хотинського району Чернівецької області вбачається, що станом на 15.04.1991 року у вказаному господарстві були прописані ОСОБА_8 (чоловік), ОСОБА_9 (син), ОСОБА_10 (донька), ОСОБА_3 (внук) та ОСОБА_11 (дружина).

Відповідно до частини першої статі 120 ЦК УРСР (у редакції, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин) майно колгоспного двору належить його членам на праві сумісної власності.

Згідно із частиною другою статті 123 ЦК УРСР (у редакції, що була чинною на час виникнення правовідносин) розмір частки члена двору встановлюється виходячи з рівності часток усіх членів двору, включаючи неповнолітніх і непрацездатних.

З набранням чинності Закону України «Про власність» припинила існування така форма власності як власність колгоспного двору, а тому виходячи з рівності часток кожного члена колгоспного двору, який як вбачається з матеріалів у даній справі складався з п'ятьох членів, та на праві власності кожному належало по 1/5 частини домоволодіння, що і підтверджується тим, що господарство в АДРЕСА_2 розподілено наступним чином: 1/5 частина належала ОСОБА_11; 1/5 частина належала ОСОБА_8 (громадянський чоловік); 1/5 частина належала ОСОБА_9 (синові); 1/5 частина належить ОСОБА_1; 1/5 частина належить ОСОБА_3 (внуку).

Відповідно до роз'яснень, що викладені в пункті 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», спори щодо майна колишнього колгоспного двору, яке було придбане до 15 квітня 1991 року, мають вирішуватися за нормами, що регулювали власність цього двору, а саме:

а) право власності на майно, яке належало колгоспному двору і збереглося після припинення його існування, мають ті члени двору, котрі до 15 квітня 1991 року не втратили права на частку в його майні. Такими, що втратили це право, вважаються працездатні члени двору, які не менше трьох років підряд до цієї дати не брали участі своєю працею і коштами у веденні спільного господарства двору (в цей строк не включається час перебування на дійсній строковій військовій службі, навчання в учбовому закладі, хвороба);

б) розмір частки члена двору визначається виходячи з рівності часток усіх його членів, включаючи неповнолітніх та непрацездатних. Частку працездатного члена двору може бути зменшено або відмовлено у її виділенні при недовгочасному його перебуванні у складі двору або незначній участі працею чи коштами в господарстві двору. Особам, які вибули з членів двору, але не втратили права на частку в його майні, вона визначається виходячи з того майна двору, яке було на час їх вибуття і яке збереглося.

Як встановлено судом, позивач ОСОБА_1 звертаючись до суду з позовними вимогами, просить визнати за нею право власності на ? ідеальну частку домоволодіння АДРЕСА_2, яке складається з житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м., житловою площею 24,2 кв.м.), підвалу літ. Пд, ганку літ. а, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці літ. 1, вигрібної ями І; іншу 1/5 ідеальну частку вищевказаного домоволодіння залишити у власності ОСОБА_3, в позовних вимогах посилаючись на те, що вона є власником 5/10 (або 10/20) часток будинковолодіння (1/5 інакше 2/10 її; 1/10 частки після смерті батька, 1/10 після смерті брата ОСОБА_9, та 1/10 після смерті матері ОСОБА_11

Однак, суд вивчивши матеріалами справи, не погоджується з такими висновками позивача ОСОБА_23 виходячи з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що позивачу ОСОБА_1, як члену колгоспного двору виходячи з рівності часток кожного члена колгоспного двору, на праві власності належить 1/5 частини домоволодіння АДРЕСА_2, яке складається з житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м., житловою площею 24,2 кв.м.), підвалу літ. Пд, ганку літ. а, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці літ. 1, вигрібної ями І., будівельні матеріали і обладнання, які були використані в незавершеному будівництвом житловому будинку літ. Б-2, тераси літ. б.

ОСОБА_1 із позовними вимогами щодо визнання права власності на будівельні матеріали едо суду не зверталася.

Із матеріалів справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_17 року помер батько позивача ОСОБА_8, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2, та після його смерті відкрилась спадщина на 1/5 частину вищевказаного майна, яке належало померлому на день його смерті.

Відповідно до ст. 549 ЦК УРСР чинного на час смерті ОСОБА_8 визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

Так, згідно матеріалів справи, а саме пояснень позивача та її представника, що також і було визнано сторонами в справі, позивач ОСОБА_1 як спадкоємець за законом після смерті батька ОСОБА_8 вступила в управління спадковим майном, яке залишилося після смерті батька, оскільки вона проживаючи поряд з матір'ю ОСОБА_11, так як та була похилого віку, постійно допомагала їй, здійснювала разом з матір'ю догляд за будинком, користувалася будинком, сараєм та усіма речами та інструментом, які знаходилися в будинковолодінні, зберігала в будинку свої речі, оскільки кожного дня приходила до матері по декілька разів на день, обходила господарство, так як у них була корова, свині, кури, гуси, у зв'язку з тим, що її мати не могла з усім хазяйством впоратися сама. Також вони разом з матір'ю на присадибній ділянці біля будинку садили картоплю, кукурудзу та інші сільськогосподарські культури, за якими постійно потрібно було здійснювати догляд, що вони з матір'ю і робили.

Даний факт також був підтверджений в судовому засіданні і поясненнями свідків ОСОБА_20, ОСОБА_18, ОСОБА_19

При цьому, судом встановлено, що позивачу ОСОБА_1 вже на той час належала 1/5 частина вищевказаного будинковолодіння, як членові колгоспного двору (і ця обставина не заперечується також сторонами в справі) і вона також володіла і користувалася своєю частиною вищевказаного будинковолодіння.

У пункті 1 частини першої статті 549 ЦК УРСР зазначено, що визнається, що спадкоємець прийняв спадщину якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

Крім того, відповідно до п. 1 ст. 549 ЦК УРСР прийняття спадщини може підтверджуватися діями спадкоємців, які за своїм характером свідчать, що в шестимісячний строк з дня відкриття спадщини вони фактично вступили в управління або володіння спадковим майном.

Як встановлено судом, позивач ОСОБА_1 володіючи та користуючись своєю частиною колгоспного двору (1/5 частиною), також володіла і користувалася і іншою частиною колгоспного двору, яка і являється спадщиною після смерті батька ОСОБА_8, а тому твердження відповідачів про те, що ОСОБА_1 не прийняла спадщину після смерті батька, оскільки не була там зареєстрована та не проживала є безпідставними.

Крім того, судом визнається, що ОСОБА_1 хоча і не була зареєстрована та не проживала у вказаному домоволодінні, проте своїми діями, зокрема такими, як здійсненням догляду за будинком, користування будинком та господарськими будівлями, речами, які знаходилися там, поранням по господарству, обробленням присадибної ділянки біля будинку, зберіганням там своїх речей та продуктів фактично вступила в управління спадковим майном та прийняла спадщину.

Крім того, із пояснень самої ОСОБА_1 вбачається, що остання допомагала матері і під час поховання покійного батька ОСОБА_8, та робила поминки за покійного батька в 9 та 40 днів, що також було підтверджено поясненнями свідків наданими в судовому засіданні.

Виходячи з вищенаведеного, суд вважає, що за ОСОБА_1 слід визнати право власності на 1/10 частину спадкового майна, в АДРЕСА_2 яке складається з житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м., житловою площею 24,2 кв.м.), підвалу літ. Пд, ганку літ. а, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці літ. 1, вигрібної ями І., в порядку сспадкування за законом після смерті батька ОСОБА_8.

Крім того, з матеріалів справи встановлено, що на день смерті ОСОБА_8 (ІНФОРМАЦІЯ_17.) за вищевказаною адресою були зареєстровані та проживали: ОСОБА_11 (громадянська дружина) та ОСОБА_9 - син.

При цьому, судом також встановлено, що покійний ОСОБА_8 та ОСОБА_11 не були одружені, а тому цивільна дружина ОСОБА_11 хоча і проживала разом зі спадкодавцем, але не є спадкоємцем 1 черги за законом, яка прийняла спадщину, а іншу 1/10 частину спадщини після смерті ОСОБА_8 прийняв син покійного ОСОБА_9 на підставі ст. ст. 548, 549 ЦК України (що діяв на час відкриття спадщини), який фактично вступив в управління та володіння спадковим майном.

ІНФОРМАЦІЯ_18 року ОСОБА_9 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_5 від 02 листопада 2015 року, та після його смерті відкрилась спадщина на 1/5 частину майна, як члена колгоспного двору та 1/10 частину спадкового майна, в порядку спадкування після смерті батька, яке належало померлому на день його смерті.

Згідно довідки Клішковецької сільської ради № 205 від 20.05.2016 року на день смерті ОСОБА_9 в по господарському дворі були зареєстровані та проживали його мати ОСОБА_11 та його діти ОСОБА_5 та ОСОБА_6, даний факт також підтверджується і випискою із по господарської книги, яка надана до матеріалів справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Однак, як встановлено судом, та підтверджується матеріалами справи, мати ОСОБА_9 - ОСОБА_11 в межах шестимісячного терміну (22.04.2016 року) відмовилася від прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_9, та не заперечувала, щоб свідоцтво про право на спадщину за законом на все майно було видано на ім'я сестри померлого ОСОБА_1, шляхом подачі до Хотинської державної нотаріальної контори відповідної заяви, що підтверджується інформацією, яка міститься в постанові Хотинської державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 07.10.2016 року.

Проте, суд не вважає вищевказану заяву ОСОБА_11 про відмову від прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_9 належним доказом виникнення у ОСОБА_1 права на спадкування нарівні із спадкоємцями першої черги.

Так, чинним Цивільним кодексом України (далі - ЦК) значно розширено диспозитивні засади регулювання цивільних правовідносин, в тому числі у сфері спадкування. Спадкоємці, які прийняли спадщину, проте не отримали свідоцтво про право на спадщину, наділені правом укласти правочини, спрямовані на розпорядження своїми спадковими правами.

Серед таких правочинів закон визначає: договір про зміну черговості одержання права на спадкування (ст. 1259 ЦК); угоду про зміну розміру частки у спадщині (частини 2, 3 ст. 1267 ЦК) та договір про поділ спадщини між спадкоємцями (ст. 1278 ЦК). Особливість наведених правочинів полягає передусім у локальному характері, що означає можливість їх вчинення виключно у сфері правовідносин спадкування. Це впливає на суб'єктний склад договорів, адже вони можуть укладатися виключно між спадкоємцями. У зв'язку з цим необхідно враховувати зміст ст. 1224 ЦК, що регламентує коло осіб, які усуваються від права на спадкування, що у свою чергу позбавляє їх права вчиняти зазначені правочини, а саме: Договір про зміну черговості одержання права на спадкування

Так, згідно зі ст. 1258 ЦК України, право на спадкування за законом спадкоємці одержують почергово: кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття. Водночас Закон надає можливість зміни закріпленого законом правила черговості. Зміна черговості одержання права на спадкування - це встановлення іншого, ніж передбачено законом, порядку закликання до спадкування спадкоємців за законом. Існують два способи зміни черговості одержання права на спадкування: за домовленістю спадкоємців (договірний) та судовий.

Відповідно до ч. 1 ст. 1259 ЦК України, черговість одержання спадкоємцями за законом права на спадкування може бути змінена нотаріально посвідченим договором заінтересованих спадкоємців, укладеним після відкриття спадщини. Цей договір не може порушити права спадкоємця, який не бере у ньому участі, а також спадкоємця, який має право на обов'язкову частку у спадщині.

Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України не регламентує наведений договір щодо його змісту, особливостей укладення, а лише відтворює положення ЦК стосовно можливості зміни черговості одержання права на спадкування шляхом укладення відповідного договору, укладеним після відкриття спадщини (п. 4.7 глави 10 розділу ІІ Порядку).

Договір про зміну черговості спадкування укладається між спадкоємцями тієї черги, що закликається до спадкування, з однієї сторони, та спадкоємцем наступної черги - з іншої.

Спадкоємець наступної черги є стороною за цим договором, оскільки у результаті його укладення виникають правові наслідки (закликання до спадкування), що стосуються передусім цього учасника правовідносин. Стаття 1259 ЦК оперує таким терміном як «заінтересований спадкоємець», тобто визначальною ознакою сторони договору про зміну черговості одержання права на спадкування є наявність інтересу. Спадкоємець наступної черги, який не повинен закликатися до спадкування за загальним правилом черговості, очевидно, має найбільший інтерес у договорі, оскільки завдяки цьому набуває право на спадкове майно, а відтак, він має бути стороною договору.

Укладення договору про зміну черговості не позбавляє спадкоємця необхідності звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в порядку, встановленому ст. 1269 ЦК.

Як зазначено у ст. 1269 ЦК, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Водночас закон дозволяє прийняття спадщини без спеціального волевиявлення. Так, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо він не заявив про відмову від неї; малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків відмови від неї (ст. 1268 ЦК). Отже, серед способів прийняття спадщини без спеціального волевиявлення окремо не визначено «укладення договору про зміну черговості», що дозволяє зробити висновок про застосування до досліджуваних відносин ст. 1269 ЦК.

Сторонами договору про зміну черговості одержання права на спадкування можуть бути лише фізичні особи, визначені хоча б у одній із черг спадкоємців за законом (статті 1261-1265 ЦК).

Крім того, Законом не встановлено особливих умов закликання до спадкування спадкоємця наступної черги. Тобто це може бути, наприклад, спадкоємець третьої черги при закликанні до спадкування спадкоємців першої черги. Вказаний спадкоємець може і не проживати разом зі спадкодавцем, не надавати йому матеріальну допомогу, бути працездатним тощо; однак має належати до кола спадкоємців за законом та погодитися прийняти спадщину.

Отже, закликання до спадкування на підставі укладеного між спадкоємцями договору не є окремим видом спадкування. Статтею 1217 ЦК передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Проте, судом встановлено, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів укладення вищевказаного договору між ОСОБА_1 та покійною ОСОБА_11, а заява, яка наявна в матеріалах спадкової справи не є належним доказом відмови від прийняття спадщини на користь спадкоємця іншої черги за законом.

Таким чином, суд вважає, що вимога позивача ОСОБА_1 про прийняття у спадщину 1/10 частини, яка належала її братові ОСОБА_9 внаслідок відмови матері ОСОБА_11 на її користь задоволенню не підлягає.

Крім того, як встановлено судом, спадкоємцями після смерті ОСОБА_9 є також його неповнолітні діти - доньки ОСОБА_5 та ОСОБА_6, від імені яких, їх законний представник ОСОБА_14 своєчасно звернулася до Хотинської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини після смерті батька, а саме ОСОБА_14 у вересні 2016 року було подано до Хотинської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини неповнолітніми після смерті ОСОБА_9, що підтверджується матеріалами спадкової справи.

Крім того, судом встановлено, що неповнолітній син ОСОБА_9 - ОСОБА_7, який був залучений судом 28.11.2018 року до участі в даній справі як співвідповідач, із заявою про прийняття спадщини після смерті батька до нотаріальної контори не звертався.

Так, у відповідності до ч. 4 ст. 1268 ЦК України, малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частиною другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Отже, судом встановлено, що на момент смерті ОСОБА_9 (ІНФОРМАЦІЯ_18.) спадкоємцями є його мати ОСОБА_11 та неповнолітні доньки ОСОБА_5 та ОСОБА_6.

А тому, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що за неповнолітніми ОСОБА_5, ОСОБА_6 слід визнати по 3/20 частки кожному в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_9, який помер ІНФОРМАЦІЯ_18 року на спадкове майно, яке складається з: житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м, житловою площею 24,2 кв.м), підвалу літ. Пд., ганку літ.а, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. В, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці №1, вигрібної ями І, та будівельних матеріалів і обладнання, які були використані в незавершеному будівництвом житловому будинку літ. Б-2, тераси літ. б.

При цьому, суд керується Правовою позицією, яка висловлена в пункті 7 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, з якої вбачається, якщо спадкодавцем було здійснене самочинне будівництво (частина перша статті 376 ЦК), до спадкоємців переходить право власності на будівельні матеріали, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва.

Також судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_19 року померла ОСОБА_11, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3, та після її смерті відкрилася спадщина на 1/5 частину, яка належала їй як членові колгоспного двору.

Згідно довідки Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області № 134 від 03.08.2017 року, на день смерті ОСОБА_11 в по господарському дворі крім неї ніхто не був зареєстрований.

Відповідно до довідки від 24.04.2017 року, виданої Клішковецької ссільською радою Хотинського району, Чернівецької області вбачається, що донька ОСОБА_1 (позивач за первісним позовом) протягом останніх трьох років проживала зі своєю матір'ю ОСОБА_11 до дня її смерті - ІНФОРМАЦІЯ_19 року в житловому будинку в АДРЕСА_3

Даний факт також вже підтверджений в судовому засіданні поясненнями позивача ОСОБА_1, її представника, а також поясненнями вищевказаних свідків.

Законним представником ОСОБА_14 визнано той факт, що ОСОБА_11 довгий проміжок часу до дня своєї смерті постійно проживала не за місцем реєстрації постійного місця проживання, а у господарстві навпроти, куди з'являлась ОСОБА_1

Також згідно матеріалів справи, а саме довідки виданої Управлінням праці та соціального захисту населення Хотинської районної державної адміністрації від 02.06.2017 року вбачається, що ОСОБА_1 перебувала на обліку в управлінні праці та соціального захисту населення та одержувала компенсацію по догляду за пристарілою особою ОСОБА_11, 1933 року народження, в період з 25.09.2013 року по 30.06.2016 року.

З чого слідує, що вищенаведені докази доводять факт постійного проживання ОСОБА_1 разом із спадкодавцем - її матір'ю ОСОБА_11 та факт догляду за нею на протязі останніх трьох років до дня її смерті.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї, що також і висловлено позицією в ухвалі ВССУ від 02 листопада 2016 року в справі № 716/309/14-ц, з якої вбачається, що спадкоємець вважатиметься таким, що постійно проживав разом із спадкодавцем, і в тому випадку, коли за певний, навіть значний, час до настанні смерті спадкодавця він відбув з місця проживання спадкодавця у довготривале відрядження, з якого повернувся після закінчення строку для прийняття спадщини. Незважаючи на те, що такий спадкоємець жодних дій для прийняття спадщини не здійснював або навіть не знав про сам факт її відкриття, він вважатиметься таким, що прийняв її в силу норми ч. 3 ст. 1268 ЦК України.

Таким чином, виходячи з пояснень свідків, та доказів наданих позивачем до матеріалів справи, суд вважає, що останньою був доведений суду факт постійного проживання ОСОБА_1 разом зі спадкодавцем - ОСОБА_11 та факт догляду за нею на протязі останніх трьох років до дня її смерті.

Крім того, з матеріалів спадкової справи, вбачається, що 27.09.2016 року законним представником неповнолітніх ОСОБА_5 та ОСОБА_6 - ОСОБА_14 до Хотинської державної нотаріальної контори було подано заяви про прийняття спадщини неповнолітніми ОСОБА_5 та ОСОБА_6 після смерті ОСОБА_11, батько яких ОСОБА_9 помер раніше своєї матері - ІНФОРМАЦІЯ_18 року, що підтверджується копіями заяв, які знаходяться в матеріалах справи.

Крім, того із матеріалів цієї ж спадкової справи, вбачається, що 20 грудня 2016 року до Хотинської державної нотаріальної контори після смерті ОСОБА_11, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_19 року також було подано заяву про прийняття спадщини і неповнолітнім сином ОСОБА_9 - ОСОБА_7, 1993 року народження, який був залучений судом 28.11.2018 року до участі в даній справі як співвідповідач.

Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Спадкування за правом представлення - це особливий порядок спадкування за законом, за яким до спадкування закликаються особи, які заступають собою місце спадкоємця, що помер раніше, ніж спадкодавець. Можливість укладення договору такими особами пов'язане з тим, що спадкоємці за правом представлення є безпосередніми та самостійними наступниками спадкодавця. Ці права вони набувають на підставі закону через кровну спорідненість, а не в якості наступників або представників спадкоємців більш близьких ступенів, померлих до відкриття спадщини. Ніякого переходу спадкової частки від спадкоємця, якого заміщають, до спадкоємця, який спадкує, за правом представлення не відбувається і навіть не припускається.

Отже, як встановлено судом, спадкоємцями після смерті ОСОБА_11 є позивач в справі ОСОБА_1, яка прийняла спадщину після смерті матері шляхом постійного проживання разом із спадкодавцем та догляду на час відкриття спадщини, та неповнолітні діти ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, які своєчасно прийняли спадщину в порядку спадкування за правом представлення після смерті ОСОБА_11, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_19 року.

Тому, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що за позивачем ОСОБА_1 слід визнати право власності на 1/10 частки домоволодіння АДРЕСА_2 яка складається з житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м., житловою площею 24,2 кв.м.), підвалу літ. Пд, ганку літ. а, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці літ. 1, вигрібної ями І в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_11, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_19 року, як такою, що прийняла спадщину після смерті матері шляхом постійного проживання разом із спадкодавцем та догляду на час відкриття спадщини.

За неповнолітніми ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_11 та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4, слід визнати право власності по 1/30 частки кожному будинковолодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, а саме: житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м, житловою площею 24,2 кв.м), підвалу літ. Пд., ганку літ.а, входу в підвал літ.ВхПд, сараю літ.В, сараю літ.Г, вбиральні літ. Д, криниці №1, вигрібної ями І, будівельних матеріалів і обладнання, які були використані в незавершеному будівництвом житловому будинку літ. Б-2, підвалу літ. Пд., ганку літ. а, тераси літ. б, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. В, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці №1, вигрібної ями І, в порядку спадкування за правом представлення після смерті ОСОБА_11, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_19 року.

За таких обставин, суд вважає, що позов ОСОБА_1 слід задовольнити частково, визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_12, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, право власності на 2/5 ідеальну частку (1/5 виділення частки члена колгоспного двору, 1/10 частка в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_8, який помер ІНФОРМАЦІЯ_17 року, 1/10 частка в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_11, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_19 року) домоволодіння АДРЕСА_2, яка складається з житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м., житловою площею 24,2 кв.м.), підвалу літ. Пд, ганку літ. а, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці літ. 1, вигрібної ями І.

В задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_1 - відмовити.

Згідно ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Ціна позову ОСОБА_1 становить 16870,50 гривень (вартість спадкового майна, щодо якого вона звернулася з позовними вимогами, 33741 гривні, враховуючи звіт про оцінку № 430 від 06.06.2017 року).

Позовні вимоги ОСОБА_1 задоволені частково (80%).

У відповідності до ст. 141 ЦПК України, суд вважає, що ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_13, жительці АДРЕСА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) виходячи із суми сплаченого нею судового збору та враховуючи ціну позову, слід повернути з державного бюджету 567,20 грн. судового збору, сплаченого нею при поданні позову до суду.

Також у відповідності до ст. 141 ЦПК України з ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_14, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2), ОСОБА_7 (1993 року народження, місце проживання: с. Колінківці Хотинського району Чернівецької області) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_13, проживаючої за адресою: АДРЕСА_2) слід стягнути судовий збір в розмірі по 140,96 грн. з кожного.

Зустрічний позов ОСОБА_5, ОСОБА_6 - задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_11, право власності на 11/60 частки (3/20 частки в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_9, який помер ІНФОРМАЦІЯ_18 року, 1/30 частки в порядку спадкування за правом представлення після смерті ОСОБА_11, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_19 року) будинковолодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом, а саме: житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м, житловою площею 24,2 кв.м), підвалу літ. Пд., ганку літ.а, входу в підвал літ.ВхПд, сараю літ.В, сараю літ.Г, вбиральні літ. Д, криниці №1, вигрібної ями І, будівельних матеріалів і обладнання, які були використані в незавершеному будівництвом житловому будинку літ. Б-2, тераси літ. б.

Визнати за ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4, право власності на 11/60 частки (3/20 частки в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_9, який помер ІНФОРМАЦІЯ_18 року, 1/30 частки в порядку спадкування за правом представлення після смерті ОСОБА_11, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_19 року) будинковолодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом, а саме: житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м, житловою площею 24,2 кв.м), підвалу літ. Пд., ганку літ.а, входу в підвал літ.ВхПд, сараю літ.В, сараю літ.Г, вбиральні літ. Д, криниці №1, вигрібної ями І, будівельних матеріалів і обладнання, які були використані в незавершеному будівництвом житловому будинку літ. Б-2, тераси літ. б.

В задоволенні іншої частини зустрічних позовних вимог ОСОБА_5, ОСОБА_6 - відмовити.

Ціна позову ОСОБА_5 та ОСОБА_6 становить по 29683 гривні 96 копійок (вартість спадкового майна 127217 гривень, враховуючи звіт про оцінку № 430 від 06.06.2017 року).

Позовні вимоги ОСОБА_5 та ОСОБА_6 задоволені частково (по 78 %).

У відповідності до ст. 141 ЦПК України, стягнути з ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_14, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2), ОСОБА_7 (1993 року народження, місце проживання: с. Колінківці Хотинського району Чернівецької області) на користь ОСОБА_5 (ІНФОРМАЦІЯ_3, проживаючої за адресою: АДРЕСА_4) по 183,24 грн. з кожного; на користь ОСОБА_6 (ІНФОРМАЦІЯ_16, проживаючої за адресою: АДРЕСА_4) судовий збір в розмірі по 183,24 грн. з кожного.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_13, проживаючої за адресою: АДРЕСА_2) на користь ОСОБА_5 (ІНФОРМАЦІЯ_3, проживаючої за адресою: АДРЕСА_4), ОСОБА_6 (ІНФОРМАЦІЯ_16, проживаючої за адресою: АДРЕСА_4) судовий збір в розмірі по 112,76 грн. на кожну.

На підставі вищевикладеного, та керуючись п.6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», ч. 1 ст. 112, ст. ст. 120, 123, 549 ЦК УРСР, ст. ст. 1261-1265, 1266, 1268 ЦК України, ст. ст. 1-23, 76-81, 89, 95, 139, 140, 141, ст. ст. 258-259, ст. ст. 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_12, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, право власності на 2/5 ідеальну частку (1/5 виділення частки члена колгоспного двору, 1/10 частка в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_8, який помер ІНФОРМАЦІЯ_17 року, 1/10 частка в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_11, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_19 року) домоволодіння АДРЕСА_2, яка складається з житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м., житловою площею 24,2 кв.м.), підвалу літ. Пд, ганку літ. а, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці літ. 1, вигрібної ями І.

В задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_1 - відмовити.

Повернути ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_13, проживаючої за адресою: АДРЕСА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1,) з державного бюджету 567,20 грн. судового збору.

Стягнути з ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_14, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2), ОСОБА_7 (1993 року народження, місце проживання: с. Колінківці Хотинського району Чернівецької області) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_13, проживаючої за адресою: АДРЕСА_2) судовий збір в розмірі по 140,96 грн. з кожного.

Зустрічний позов ОСОБА_5, ОСОБА_6 - задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_11, право власності на 11/60 частки (3/20 частки в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_9, який помер ІНФОРМАЦІЯ_18 року, 1/30 частки в порядку спадкування за правом представлення після смерті ОСОБА_11, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_19 року) будинковолодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом, а саме: житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м, житловою площею 24,2 кв.м), підвалу літ. Пд., ганку літ.а, входу в підвал літ.ВхПд, сараю літ.В, сараю літ.Г, вбиральні літ. Д, криниці №1, вигрібної ями І, будівельних матеріалів і обладнання, які були використані в незавершеному будівництвом житловому будинку літ. Б-2, тераси літ. б.

Визнати за ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4, право власності на 11/60 частки (3/20 частки в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_9, який помер ІНФОРМАЦІЯ_18 року, 1/30 частки в порядку спадкування за правом представлення після смерті ОСОБА_11, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_19 року) будинковолодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом, а саме: житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м, житловою площею 24,2 кв.м), підвалу літ. Пд., ганку літ.а, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ.В, сараю літ.Г, вбиральні літ. Д, криниці №1, вигрібної ями І, будівельних матеріалів і обладнання, які були використані в незавершеному будівництвом житловому будинку літ. Б-2, тераси літ. б.

В задоволенні іншої частини зустрічних позовних вимог ОСОБА_5, ОСОБА_6 - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_14, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2), ОСОБА_7 (1993 року народження, місце проживання: с. Колінківці Хотинського району Чернівецької області) на користь ОСОБА_5 (ІНФОРМАЦІЯ_3, проживаючої за адресою: АДРЕСА_4) по 183,24 грн. з кожного; на користь ОСОБА_6 (ІНФОРМАЦІЯ_16, проживаючої за адресою: АДРЕСА_4) судовий збір в розмірі по 183,24 грн. з кожного.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_13, проживаючої за адресою: АДРЕСА_2) на користь ОСОБА_5 (ІНФОРМАЦІЯ_3, проживаючої за адресою: АДРЕСА_4), ОСОБА_6 (ІНФОРМАЦІЯ_16, проживаючої за адресою: АДРЕСА_4) судовий збір в розмірі по 112,76 грн. на кожну.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Чернівецького апеляційного суду через Хотинський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 28.01.2019 року.

Суддя: О.Г. Єфтеньєв