Провадження № 2-о/234/56/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2019 року м. Краматорськ

Краматорський міський суд Донецької області

у складі: головуючого судді Бакуменко А.В.

за участі секретаря Кісточка І.В.

за заявою ОСОБА_1 , зацікавлена особа Ясногірська селищна рада про встановлення факту родинних відносин,-

Обставини справи

ОСОБА_1 звернулась до Краматорського міського суду Донецької області з заявою про встановлення факту родинних відносин , свої вимоги обґрунтувала тим, що вона народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 року в м. Краматорську, та є донькою ОСОБА_2, онукою ОСОБА_3 та правнучкою ОСОБА_4.

ЇЇ мати , ОСОБА_2, дошлюбне прізвище «ОСОБА_2» народилась в ОСОБА_5, яка на той час в шлюбі не перебувала, відомості про батька внесені зі слів матері дитини.

Її бабця ОСОБА_5 , тричі укладала шлюб, в зв'язку з чим тричі змінювала прізвище 03.10.1981 року , актовий запис № 94 з «ОСОБА_5» на «ОСОБА_5»; ІНФОРМАЦІЯ_1 року, актовий запис № 3 з «ОСОБА_5» на «ОСОБА_5» та 05.03.1991 року , актовий запис № 254 з «ОСОБА_5» на «ОСОБА_5».

Її бабця ОСОБА_5 народилась в родині ОСОБА_4 та ОСОБА_8.

ІНФОРМАЦІЯ_3 її бабця ОСОБА_3 померла.

ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла її прабабка ОСОБА_4.

Після смерті прабабки ОСОБА_4 залишилось спадкове майно у вигляді житлового будинку та земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1.

Вона своєчасно подала нотаріусу документи на прийняття спадщини, однак отримала відмову в зв'язку з тим, що ім'я її бабці в свідоцтві про народження зазначено як «ОСОБА_5», а ву сіх інших документах «ОСОБА_5» в зв'язку з чим виникла необхідність підтвердження родинних відносин.

Заявниця в судове засідання не з?явилась, представник заявниці в судове засідання не з?явилась, надала заяв у про розгляд справи за її відсутності просила задовольнити заявлені вимоги в повному обсязі.

Представник зацікавленої особи в судове засідання не з'явився, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені у встановленому законом порядку, надали заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст правовідносин.

Згідно до свідоцтва про народження (серія НОМЕР_1) ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 року, матір'ю зазначена ОСОБА_2.

Згідно до свідоцтва про народження (серії НОМЕР_2) ІНФОРМАЦІЯ_5 року народилась ОСОБА_2, матір'ю котрої є ОСОБА_5.

Згідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища ОСОБА_2 при укладенні шлюбу набула прізвище ОСОБА_2.

Згідно до витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища ОСОБА_5, при реєстрації шлюбу змінювала своє прізвище на ОСОБА_5 та ОСОБА_5.

Згідно до свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_5 уклала шлюб з ОСОБА_10 та їй було присвоєне прізвище ОСОБА_10.

У відповідності до свідоцтва про смерть (серії НОМЕР_3) ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

У відповідності до свідоцтва про смерть (серії НОМЕР_4) ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

Згідно до витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі 15.06.2017 року зареєстровано спадкову справу відкриту після смерті ОСОБА_4.

У відповідності до заяви про прийняття спадщини до нотаріуса звернулась ОСОБА_1 з заявою про прийняття спадщини після смерті її бабусі ОСОБА_4.

У відповідності до заяви ОСОБА_2 , вона відмовилась від прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1.

У відповідності до наданих до суду документів, а саме заповіту від 15.11.1983 року, домової книги, посвідчення № НОМЕР_6, свідоцтва № НОМЕР_7, пенсійного посвідчення серії НОМЕР_8, особової медичної книжки серії НОМЕР_9, трудової книжки НОМЕР_5 виданих на ім'я ОСОБА_3 (ОСОБА_5, ОСОБА_5, ОСОБА_4) ОСОБА_7, ім'я останньої значиться як «ОСОБА_5».

В актовому записі про народження, ім'я зазначено як «ОСОБА_5», натомість всі подальші актові записи мають посилання на ім'я «ОСОБА_5».

Згідно п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного суду України від 31.03.1995 року №5 Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

. Встановлення даного факту для заявника має юридичне значення, оскільки від цього факту безпосередньо породжуються юридичні наслідки, в даному випадку прийняття спадщини після смерті матері, і законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

. Приписами п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободвстановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов'язків … має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 та статті13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його прав і обов'язків цивільного характеру (п.36 рішення ЄСПЛ від 21.02.1975 року у справі «Голден проти Сполученого королівства») та кожен має право на ефективний засіб юридичного захисту (ст.13 Конвенції).

Зокрема, у п.33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав.

В силу ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна людина, права і свободи якої, викладені у цій Конвенції, порушуються, має ефективний засіб захисту у відповідному національному органі.

Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обов'язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, в судовому засіданні досліджено кожний доказ, наданий стороною на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (п.27 Постанови ПВС України від 12.06.2009 року №2 "Про практику застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції").

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Бочаров проти України" (остаточне рішення від 17 червня 2011 року), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних не спростованих презумпцій щодо фактів.

При вирішенні даного цивільно - правового спору суд також враховує, що одним з проявів верховенства права є положення про те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість - одна з основних засад права і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Суд вважає за необхідне зазначити, що ця позиція ґрунтується, в тому числі, нарішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15-рп/2004у справі № 1-33/2004.

Отже, в своїй сукупності проаналізувавши відповідне законодавство, що регулює сферу суспільних відносин в частині виниклих спірних правовідносин, з урахуванням наявних доказів по справі та подальшого належного виконання судового рішення,з урахуванням принципу юридичної визначеності суд, вважає, що заява є законною та обґрунтованою, та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 315-319 ЦПК України, Постановою Пленуму Верховного суду України Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення №5 від 31.03.1995 року, суд, -

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 , зацікавлена особа Ясногірська селищна рада про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин , а саме того, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 є правнучкою ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року в м. Краматорську Донецької області.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Донецької області через Краматорський міський суд.

Оскарження рішення не зупиняє його виконання.

Суддя

Краматорського міського суду А.В. Бакуменко