УХВАЛА

05 грудня 2019 року м..Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області в складі:

головуючого судді - Кучиної Н.Г.

з участю: секретаря судового засідання - Ющук О.С.,

представник позивача Шевели Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Рівне клопотання представника позивача про витребування доказів від 02 вересня 2019 та від 16 вересня 2019 року по цивільній справі № 569/12344/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дарування недійсним із застосуванням наслідків недійсності правочину, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Рівненського міського суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання договору дарування недійсним із застосуванням наслідків недійсності правочину, в якому просить суд визнати договір дарування квартири АДРЕСА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Наумець Л.К. від 22.05.2018 року між ОСОБА_3 і ОСОБА_2 , недійсним із застосуванням наслідків недійсності правочину.

02 вересня 2019 року та 16 вересня 2019 року представник позивача подав до суду клопотання про витребування доказів.

Ухвалою Рівненського міського суду від 08 квітня 2019 року по вищевказаній справі було призначено судову почеркознавчу експертизу. Провадження у справі на час проведення експертизи зупинено, крім того, ухвалою Рівненського міського суду від 08 квітня 2019 року також по справі призначено судово-почеркознавчу експертизу, провадження зупинено.

Листом № 569/12344/18 від 04.09.2019 року позивачу було роз`яснено, що вищеподані клопотання про витребування доказів будуть розглянуті судом після вирішення питання про відновлення провадження у вищевказаній справі.

Ухвалою Рівненського міського суду від 13 листопада 2019 року відновлено провадження у справі № 569/12344/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дарування недійсним із застосуванням наслідків недійсності правочину.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав свої клопотання про витребування доказів та просив суд їх задоволити.

Представник відповідача 04 грудня 2019 року через канцелярію суду подав заперечення, в якому просить суд відмовити у задоволенні клопотань про витребування доказів та розгляд справи проводити у його відсутність та у відсутність його довірительки.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов висновку, що клопотання представника позивача про витребування доказів не підлягають задоволенню, виходячи з такого.

Положеннями ст. 43 ЦПК України визначені права та обов`язки учасників у справі.

Зокрема учасники справи мають право: подавати докази; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

В той же час учасники справи зокрема зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Приписами ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

У відповідності до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Приписами ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

У відповідності до ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

У відповідності до положень ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Таким чином вказаними нормами процесуального закону встановлено те, що доказами є лише дані, що стосуються виключно предмету спору та повинні бути подані зокрема позивачем разом з позовною заявою чи не пізніше підготовчого судового засідання.

Вказані положення процесуального законодавства спрямовані на забезпечення швидкого розгляду.

У відповідності до пред`явленого позову, предметом спору є оскарження договору дарування укладеного ОСОБА_3 (дарувальник) та ОСОБА_2 (обдарована) договору дарування квартири за адресою АДРЕСА_2 посвідченого 22.05.2018 приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Наумець Л.К., з наступних підстав, а саме укладення договору дієздатною особою, яка на момент укладання договору не усвідомлювала значення своїх дій і не могла керувати ними (ч. 1 ст. 225 ЦК України) та під впливом насильства, фізичного або психологічного тиску з боку другої сторони (ч. 1 ст. 231 ЦК України), підробкою підпису дарувальника на договорі та як такий, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства (ст. 228 ЦК України).

В той же час заявлені клопотання про витребування доказів подані не лише з пропуском встановленого ЦПК України строку, а й не стосуються предмету спору, оскільки стосуються інших об`єктів права власності, що не охоплені договором дарування від 22.05.2018 року.

Положеннями ст. 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Враховуючи вищевикладені обставини у їх сукупності, предмет спору, суд прийшов до висновку, що у задоволенні клопотань про витребування доказів слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 43,83, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотань представника позивача про витребування доказів по цивільній справі № 569/12344/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дарування недійсним із застосуванням наслідків недійсності правочину - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду

Суддя Н.Г. Кучина