Провадження № 2/761/1620/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Піхур О.В.

за участю:

секретаря судового засідання - Буцан Р.О.,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Банк «Кліринговий дім» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

У червні 2018 року позивач звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з даним позовом.

Ухвалою судді від 03.07.2018 року було відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.До судового засідання 22.07.2019 року від позивача до суду надійшла заява про відмову від позовних вимог з проханням прийняти відмову та розглянути її без участі позивача.

Ухвалою суду від 16.10.2018 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

До судового засідання представник позивача подав заяву про відмову від позову.

Позивач та відповідачі в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце судового засідання повідомлялися належним чином, про причини неявки суду не повідомили.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст. 223 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу (п.1 ч.2 ст. 49 ЦПК України).

У відповідності до вимог ч.3 ст.206, п.4 ч.1 ст.255 ЦПК України, сторона попереджена про наслідки відмови від позову, оскільки, провадження у справі закривається і вона не зможе повторно звернутися до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет, і з тих самих підстав. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Частиною 3 ст. 206 ЦПК України передбачено, що у разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

У відповідності до п. 4) ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд ухвалою закриває провадження по справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

Підстав для неприйняття відмови від позовних вимог судом не встановлено.

За таких підстав суд вважає, що заява представника позивача про відмову від позовних вимог підлягає задоволенню, а провадження підлягає закриттю.

Сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях (п.5 ч. 1ст. 7 Закону України «Про судовий збір»).

У зв`язку з тим, що провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом, - відсутні підстави для повернення судового збору.

Керуючись ст. ст. ст.ст. 206, 255, 256, 261, 353-355 ЦПК України, п.5 ч. 1ст. 7 Закону України «Про судовий збір», суд -

у х в а л и в:

Провадження у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Банк «Кліринговий дім» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - закрити.

У разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Ухвалу може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 року) : до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, а саме, відповідно до ч.1 ст. 296 ЦПК України : апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата складення повного тексту ухвали суду 18.09.2019 року.

Суддя