Справа № 2033/2-2121/11
Провадження № 2-зз/645/32/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2019 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Ульяніч І.В.

секретар судового засідання Костін О.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Дванадцята Харківська державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним, визнання права власності на домоволодіння в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаною заявою.

В обґрунтування заяви зазначив, що під час розгляду вищевказаної справи, в якій він на підставі довіреності від 10 травня 2011 року представляв інтереси ОСОБА_2 , ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 12 серпня 2011 року заборонено Дванадцятій Харківській державній нотаріальній конторі видавати свідоцтво про право власності на домоволодіння АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 померла, після чого він звернувся до суду з позовом про визнання права власності у порядку спадкування за законом та заповітом після її смерті.

Зазначив, що рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 02 липня 2018 року за ним визнано право власності на 1/4 частину домоволодіння АДРЕСА_1 у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Посилаючись на викладені обставини, заявник просив скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Дванадцята Харківська державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним, визнання права власності на домоволодіння в порядку спадкування за законом.

В судовому засіданні заявник доводи заяви підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених вище.

Інші учасники справи до суду не з`явились, про причини неявки не повідомили.

Суд, вислухавши пояснення заявника та дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Матеріали справи свідчать, що в провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова знаходилась цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Дванадцята Харківська державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним, визнання права власності на домоволодіння в порядку спадкування за законом.

Рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 29 листопада 2013 року, ухваленим по зазначеній справі, заповіт ОСОБА_4 , посвідчений 18 лютого 2011 року державним нотаріусом Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори на користь ОСОБА_3 , визнано недійсним.

Визнано за ОСОБА_2 право власності на домоволодіння АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням судової колегії судової палати у цивільних справах апеляційного суду Харківської області від 21 січня 2014 року рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 29 листопада 2013 року скасовано.

ОСОБА_2 у позові відмовлено.

Рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 02 липня 2018 року за ОСОБА_1 визнано право власності на 1/4 частину домоволодіння АДРЕСА_1 у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення набрало законної сили.

Згідно ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. У разі надання відповідачем до суду документа, що підтверджує здійснене ним забезпечення позову відповідно до частини четвертої статті 156 цього Кодексу, відповідне клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, розглядається судом не пізніше наступного дня після надання вказаного документа. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача(стягувача)буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Постановою № 5 Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», з метою забезпечення правильного й однакового застосування судами законодавства при розгляді позовів про зняття арешту з майна, надані роз`яснення: п. 1, 2, 9 - у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення . Заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження).

Згідно матеріалів справи, під час розгляду справи ОСОБА_1 представляв інтереси ОСОБА_2 , яка ІНФОРМАЦІЯ_2 померла.

Отже, з досліджених в судовому засіданні доказів встановлено, що заявник не є стороною по справі, в якій застосовано заходи забезпечення позову.

З огляду на те, що ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, а не з позовом про зняття арешту з майна, в якому мають бути зазначені всі необхідні учасники справи, у задоволенні заяви слід відмовити як такої, що не ґрунтується на вимогах закону.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 158, 353 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Дванадцята Харківська державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним, визнання права власності на домоволодіння в порядку спадкування за законом - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення лише вступної та резолютивної частин судового рішення, а також у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали виготовлено 06.09.2019 року.

Суддя І. В. Ульяніч