Ухвала

Іменем України

24 січня 2019 року

м. Київ

справа № 185/11665/15-ц

провадження № 61-638ск19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Черняк Ю. В. розглянув клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження та касаційну скаргу ОСОБА_4 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 20 листопада 2018 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

У 2015 році публічне акціонерне товариство «УкрСиббанк» (далі - ПАТ «УкрСиббанк») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 18 травня 2018 року позовну заяву ПАТ «УкрСиббанк» залишено без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України у зв'язку з повторною неявкою позивача в судове засідання.

Не погодившись із указаним судовим рішенням, ПАТ «УкрСиббанк» звернулося до суду з апеляційною скаргою.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 20 листопада 2018 року апеляційну скаргу ПАТ «УкрСиббанк» задоволено.

Ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 18 травня 2018 року скасовано.

Справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У січні 2019 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_4 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 20 листопада 2018 року з пропуском строку на касаційне оскарження, оскільки касаційна скарга подана до Верховного Суду 14 січня 2019 року, що підтверджується штемпелем «Прийом громадян».

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

У касаційній скарзі ОСОБА_4 просить поновити строк на касаційне оскарження судового рішення, посилаючись на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки повний текст копії постанови апеляційного суду було отримано поштовим зв'язком лише 21 грудня 2018 року, для підтвердження чого надає докази.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження заявником пропущено з поважних причин, вважаю за можливе його поновити.

У касаційній скарзі ОСОБА_4, посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення, ухвалу суду першої інстанції залишити в силі.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Перевіривши доводи касаційної скарги, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами для касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Із оскаржуваного судового рішення, доданих до скарги матеріалів убачається, що касаційна скарга є необґрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності судового рішення.

Відповідно до частини п'ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Судом установлено, що до початку судового засідання, призначеного на 13 березня 2018 року, від ПАТ «УкрСиббанк» надійшла письмова заява від 06 березня 2018 року про відкладення розгляду справи у зв'язку з необхідністю підготовки заяви про збільшення позовних вимог та через переведення відповідального працівника банку в інший підрозділ.

До початку судового засідання 18 травня 2018 року, 15 травня 2018 року на електронну адресу суду було надіслано заяву ПАТ «УкрСиббанк» №23-7/586 від 14 травня 2018 року, в якій позивач просив відкласти розгляд справи на іншу дату у зв'язку із зайнятістю в іншому судовому засіданні Харківського районного суду Харківської області, у заяві також було повідомлено нову адресу для листування; заявлено клопотання про надання можливість представнику банку приймати участь в судових засіданнях в режимі відео-конференції.

Судом першої інстанції не було надано оцінки поважності причин неявки позивача в судове засідання 18 травня 2018 року, враховуючи, що представник ПАТ «УкрСиббанк» надав копію судової повістки про виклик в судове засідання в Харківський районний суд Харківської області на 09 год. 45 хв. 18 травня 2018 року.

Апеляційний суд дійшов до вірного висновку про те, що судом першої інстанції у порушення норм ЦПК України не вирішено письмове клопотання позивача про розгляд справи в режимі відеоконференції, яке було отримане міськрайонним судом 15 травня 2018 року, тобто до винесення оскаржуваної ухвали від 18 травня 2018 року, журнал та звукозапис судового засідання від 18травня 2018 року не містять будь-якої інформації щодо розгляду вказаного клопотання позивача.

Апеляційний суд, скасовуючи ухвалу суду першої інстанції про залишення позову без розглядуна підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, та направляючи справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, дійшов вірного висновку про те, що міськрайонним судом не надано оцінки поважності причин неявки представника позивача у судові засідання суду першої інстанції 13 березня 2018 року та 18травня 2018 року.

Доводи касаційної скарги про те, що суд апеляційної інстанції безпідставно скасував ухвалу суду першої інстанції, яка постановлена з дотриманням норм процесуального права, є безпідставними, та спростовується сукупністю досліджених при апеляційному розгляді справи доказів.

Верховний Суд звертає увагу суду на необхідність розгляду справи упродовж розумного строку, відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи, що дана справа перебуває в провадженні суду з листопада 2015 року.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України у відкритті касаційного провадження у справі належить відмовити, якщо суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п'ятою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Зі змісту касаційної скарги, оскаржуваного судового рішення та доданих до касаційної скарги матеріалів убачається, що касаційна скарга, подана на постанову апеляційного суду, є необґрунтованою. Правильне застосовування норм є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Згідно з частиною п'ятою статті 394 ЦПК України, у разі якщо суддя-доповідач дійде висновку, що подана касаційна скарга є необґрунтованою, вирішення питання про відкриття провадження здійснюється постійною колегією суддів, до складу якої входить суддя-доповідач. Якщо жоден суддя із складу колегії не дійде висновку про необхідність відкриття касаційного провадження через необґрунтованість скарги, колегія суддів постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтею 390 ЦПК України, пунктом 5 частини другої, частинами четвертою, п'ятою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_4 про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення задовольнити.

Поновити ОСОБА_4 строк на касаційне оскарження постанови Дніпровського апеляційного суду від 20 листопада 2018 року.

У відкритті касаційного провадження у справі за позовом публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про стягнення заборгованості за кредитним договором за касаційною скаргою ОСОБА_4 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 20 листопада 2018 року, відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді Д. Д. Луспеник

Б. І. Гулько

Ю.В.Черняк