справа № 274/2674/18
провадження № 2/0274/493/19
У Х В А Л А

Іменем України

10.12.2019 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого - судді Замеги О.В., за участю секретаря Павлюк-Жук А.В., розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа відділ примусового виконання рішень Управління ДВС ГТУЮ у Житомирській області, Публічне акціонерне товариство "Укрсоцбанк" про визнання дій незаконними, визнання недійсною оцінку майна,-

в с т а н о в и в :

10.12.2019 сторони в судове засідання не з`явились. Причин неявки не повідомили.

Позивачка про день розгляду справи повідомлена належним чином. Причин неявки суду не повідомила. Клопотань, заяв про розгляд справи за її відсутності до суду не надходило.

У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося на підставі частини, другої статті 247 ЦПК України.

В судове засідання 23.09.2019 належним чином повідомлена позивачка не з`явилася, не повідомила про причини неявки, заяви про розгляд справи за її відсутності не подала. Заяви про зміну місця проживання не подавала. Ухвалою суду від 23.09.2019 неявку позивачки визнано її першою неявкою в судове засідання без поважних причин. Явку позивачки у всі наступні судові засідання визнано обов`язковою. (а.с. 52)

Незважаючи на це, 10.12.2019 позивачка повторно не з`явилась в судове засідання, причин неявки суду не повідомила, заяви про розгляд справи в її відсутності суду не надала.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Незважаючи на те, що ОСОБА_1 , була ініціатором судового процесу, вважаючи, що її права були порушені, в подальшому свідомо нехтувала своїми процесуальними правами та обов`язками, не з`являючись у судові засідання, не реагуючи вчасно на прийняте за результатом розгляду заяви судове рішення та водночас датою та змістом ухваленого судового рішення не цікавилася.

Враховуючи наведене процесуальна бездіяльність позивачки не може ставити під сумнів здійснення судочинства судом відповідно до вимог процесуального закону. Позивачі мають вживати наявні можливості, щоб дізнаватися про стан провадження справи.

Відповідно до ч.1 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Згідно частини п`ятої ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У відповідності до п. 3 частини першої ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Зазначене повністю відповідає висновкам ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019.

За викладених обставин, враховуючи тривалий розгляд справи, суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою позивачки в судове засідання, що перешкоджає вирішенню спору, оскільки суд позбавлений можливості з`ясувати позицію з приводу заявлених нею вимог на час розгляду справи, а у відсутності позивачки, за відсутності її заяви про розгляд справи у її відсутності, розглянути справу та винести справедливе та обґрунтоване рішення не можливо.

Керуючись ст.ст. 44, 158, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,- п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа відділ примусового виконання рішень Управління ДВС ГТУЮ у Житомирській області, Публічне акціонерне товариство "Укрсоцбанк" про визнання дій незаконними, визнання недійсною оцінку майна - залишити без розгляду.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідні положення ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть подаватися учасниками справи до або через Бердичівський міськрайонний суд.

Головуючий суддя О.В.Замега