УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2019 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Трофимчук К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами в цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 20 березня 2018 року задоволено позов ПАТ «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Судом вирішено стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Київенерго заборгованість в розмірі 43833 гривні 03 копійки та судовий збір в розмірі 1600 гривень.

Постановою Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилено, а рішення залишено без змін.

Відповідач ОСОБА_1 звернувся в суд з заявою про перегляд рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 20 березня 2018 року за нововиявленими обставинами.

Вимоги заяви мотивує тим, що 10 лютого 2019 року йому стали відомі обставини, які є істотними для справи і не могли бути йому відомі під час розгляду справи. У це день він довідався, що в серпні 2014 року лічильник електроенергії в його домогосподарстві пошкодив громадянин ОСОБА_2 20 жовтня 2014 року під час рейдової перевірки працівниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення та йому нараховано заборгованість, яка в подальшому була стягнута за рішенням суду.

У заяві ОСОБА_1 посилається на неправильність розрахунку спожитої ним електроенергії та відсутність підстав у ПАТ «Київенерго» нараховувати збитки, оскільки таке нарахування суперечить вимогам закону та підзаконних нормативних актів, які наведені в заяві. Вважає, що заборгованість має становити значно меншу суму. Обставини викладені в заяві стали йому відомі 10 лютого 2019 року.

У судовому засіданні заявник підтримав подану заяву та просив її задовольнити з наведених у ній підстав.

Представник позивача ПАТ «Київенерго» вважає, що заява не підлягає задоволенню. Підтримала поданий до суду відзив на заяву, в якому зазначено, що вимоги відповідача є безпідставними, оскільки не можуть вважатись нововиявленими. Доводи заяви зводяться до переоцінки доказів у справі та наголошувались відповідачем при розгляді справи в суді першої та апеляційної інстанцій. Крім того, ОСОБА_1 є споживачем електроенергії та саме він несе відповідальність за збереження приладів обліку. Він не повідомляв ПАТ «Київенерго» про пошкодження приладу обліку до дня проведення перевірки.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 20 березня 2018 року задоволено позов ПАТ «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Судом вирішено стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Київенерго заборгованість в розмірі 43833 гривні 03 копійки та судовий збір в розмірі 1600 гривень.

Постановою Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилено, а рішення залишено без змін.

Частиною 2 ст. 423 ЦПК України визначені підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами.

Нововиявленими обставинами, на які посилається заявник, є те, що 10 лютого 2019 року йому стали відомі обставини, які є істотними для справи і не могли бути йому відомі під час розгляду справи. У це день він довідався, що в серпні 2014 року лічильник електроенергії в його домогосподарстві пошкодив громадянин ОСОБА_2 20 жовтня 2014 року під час рейдової перевірки працівниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення та йому нараховано заборгованість, яка в подальшому була стягнута за рішенням суду. ОСОБА_1 також посилається на неправильність розрахунку спожитої ним електроенергії та відсутність підстав у ПАТ «Київенерго» нараховувати збитки, оскільки таке нарахування суперечить вимогам закону та підзаконних нормативних актів, які наведені в заяві. Вважає, що заборгованість має становити значно меншу суму.

Оцінивши надані докази та враховуючи вимоги закону, суд приходить до висновку, що обставини, на які посилається заявник не є нововиявленими для неї, тобто не є істотними для справи обставинами, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Розрахунок заборгованості перевірявся при розгляді справи судом першої та апеляційної інстанцій та його визнано таким, що відповідає вимогам закону.

У заяві наведений опис норм законів та підзаконних нормативних. Зазначені акти є загальнодоступними і викладене в них могло бути відомо заявнику при розгляді справи. Крім того, посилання на неправильне застосування судом норм закону не є нововиявленою обставиною.

Також не обставиною, що не була і не могла бути відомою заявнику, те, що в серпні 2014 року лічильник електроенергії в його домогосподарстві пошкодив громадянин ОСОБА_2 . Про факт пошкодження лічильника заявник до моменту перевірки ПАТ «Київенерго» не повідомляв.

У п. 3 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 4 Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами визначено, що нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга статті 361 ЦПК України).

З огляду на наведене, заява підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись статтями 13, 178-181, 259, 268, 272, 274-279, 423-427, 429 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами в цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: