ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/818/1932/19 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Спори, що виникають із договорів
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2019 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді Яцини В.Б.

суддів колегії: Кіся П.В., Хорошевського О.М.,

за участю секретаря судового засідання Колесник О.Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Московського районного суду м. Харкова від 09 серпня 2018 року по цивільній справі за позовом Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа: Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова,

встановив :

У листопаді 2017 року представник Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради звернувся до суду з позовною заявою, в якій просив визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між відповідачем та позивачем, та стягнути з відповідача судові витрати.

В обґрунтування зазначених вимог посилався на те, що відповідно до декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованої Департаментом ДАБІ у Харківській області від 21.02.2017 № ХК 00, ОСОБА_1 є замовником реконструкції нежитлової будівлі під магазин по просп АДРЕСА_1 .

Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 року №804 було затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, який містить положення щодо механізму залучення до пайової участі, порядок укладання договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску.

Відповідно до вказаного Порядку, пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків.

Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладаються з Департаментом економіки та комунального майна. Для укладення такого договору замовник зобов`язаний звернутися з відповідною заявою до Департаменту.

Визначений Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком пайової участі, обов`язок відповідачем не виконано та не укладено з Департаментом економіки та комунального майна ХМР відповідного договору про пайову участь. Листом від 05.04.2017 №-226/0/114-17 проінформовано відповідача про необхідність звернення до виконавчих органів ХМР для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Листом управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 15.05.2017 №309/0/114-17 направлено до відповідача для розгляду та підписання два оригінали договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від ОСОБА_1 до позивача або третьої особи - не надходило.

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 09 серпня 2018 року задоволено позов Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа: Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Визнано укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, ) в запропонованій позивачем редакції.

Днем укладення договору вирішено вважати день набрання рішенням суду законної сили.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, ) судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1600,00 грн. Платіжні реквізити для перерахування коштів: одержувач: Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради, Розрахунковий рахунок: 3868, Банк: одержувача ГУ ДКСУ у Харківській області, МФО банку: 851011, Код .

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні вимог.

Апеляційна скарга мотивована тим, що відповідач не отримувала листів з пропозицією укласти договір про пайову участь. Вказала, що нею було проведено лише реконструкцію приміщення, тобто, вона не здійснювала забудови земельної ділянки, а тому не повинна сплачувати пайову участь, про що зазначено у п. 22 Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності.

Послалась на те, що при розгляді справи не було встановлено кошторисної вартості реконструкції та не з`ясовувалось питання введення об`єкту будівництва до експлуатації.

Зазначила, що не була належним чином повідомлена про розгляд справи, що позбавило її можливості надати свої заперечення проти позову до суду першої інстанції.

Відзиву на апеляційну скаргу не надійшло, що не перешкоджає розгляду справи за наявними у ній матеріалами відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України.

Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради суду було надано письмові пояснення на апеляційну скаргу, в яких зазначено, що доводи апеляційної скарги зводяться до невірного тлумачення відповідачем норм законодавства. Вказано, що відповідач здійснила реконструкцію, яка охоплюється законодавчим визначенням забудови, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 15.04.2019 по справі № 642/3423/17. Послався на те, що Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» не передбачено такої підстав для звільнення від пайової участі як зазначено у Декларації про готовність до експлуатації об`єкта відповідача реконструкція приміщень без зміни зовнішньої конфігурації.

Зауважив, що з огляду на відсутність даних про загальну кошторисну вартість будівництва, вона була визначена на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності, що узгоджується з вимогами закону.

Частина третя статті 3 ЦПК Українипередбачає, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Згідно до ст. 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції розглянув справу за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими для апеляційного провадження, з повідомленням учасників справи.

Колегія суддів, відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України вислухала доповідь судді-доповідача, пояснення представника ОСОБА_1 адвоката Третьякової Н.Ю., за відсутності інших учасників судового засідання, належним чином повідомлених про розгляд справи, що не перешкоджає розгляду справи за їх відсутності згідно положень ст. 372 ЦПК України, перевірила законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та розглянутого судом позову, вважає, що скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Підстави для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення без змін визначені у ст. 375 ЦПК України, за якою суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вказаним вимогам рішення суду першої інстанції відповідає.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованої Інспекцією ДАБК у Харківській області від 21.02.2017 № ХК 00, ОСОБА_1 є замовником реконструкції нежитлової будівлі під магазин по АДРЕСА_1 .

На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту: реконструкції нежитлової будівлі під магазин по АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 не виконала покладеного на неї обов`язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернулася до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору.

Відповідачем в п. 22 декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності зазначено про те, що у зв`язку з реконструкцією приміщень без зміни зовнішньої конфігурації, та як наслідок, відсутності намірів забудови земельної ділянки, зазначати інформацію щодо договору про пайову участь, відповідно до ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», не потрібно.

На виконання положень розділу 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова листом Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради листом від 23.01.2017 № - 56/0/114-17 проінформовано відповідача про необхідність звернення до виконавчих органів Харківської міської ради для укладення договору про пайову участі у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Листом від 05.04.2017 №-226/0/114-17 проінформовано відповідача про необхідність звернення до виконавчих органів ХМР для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Листом управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 15.05.2017 №309/0/114-17 направлено до відповідача для розгляду та підписання два оригінали договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від ОСОБА_1 ані до Департаменту економіки та комунального майна, ані до Харківської міської ради не надходило.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції свої висновки мотивував тим, що відповідачем було проігноровано обов`язок укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури після проведення реконструкції нежитлового приміщення.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками районного суду.

Нормами ч. 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У статті 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

У статті 77 ЦПК України вказано про належність доказів:

1. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

2. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

3. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

4. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

У статті 78 ЦПК України зазначено про допустимість доказів:

1. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

2. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Про достатність доказів вказано у ст. 80 ЦПК України:

1. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

2. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За правилами ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Так, відповідачем не оспорюється факт здійснення реконструкції та те, що договір про пайову участь у розвитку інфраструктури нею не укладався, тому вказані обставини не потребують доказуванню відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України.

Згідно ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт.

За змістом ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови та територій.

Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник об`єкта будівництва зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об`єкта містобудування в експлуатацію.

Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

За змістом положень частини 1 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 9 листопада 2011 року № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, до якого 22 травня 2013 року відповідним рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради були внесені зміни.

Згідно з пунктом 2.5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова замовник будівництва зобов`язаний не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію звернутися із заявою до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладення договору про пайову участь.

Відповідно до п.1.6 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, реконструкція наявної забудови визначається як окремий вид забудови території, тому замовник, який має намір щодо реконструкції наявної забудови та території, зобов`язаний укласти договір про пайову участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста.

У п. 22 Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності (додаток 3 до Порядку) та у п.12 Акта про готовність об`єкта до експлуатації (додаток 9 до Порядку) в обов`язковому порядку замовником повинні зазначатися кошти пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, які повинні бути сплачені в повному обсязі, із зазначенням дати укладення договору та документів, що підтверджують сплату пайової участі в повному обсязі, а для замовників, які до сплати пайової участі не залучаються, зазначається підстава для звільнення.

Відповідно до Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків.

Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова затверджено Типовий договір.

Розділом 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова врегульоване питання залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору.

Відповідно до п. 5.1. Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі встановлення факту будівництва та введення об`єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова Департамент економіки та комунального майна у десятиденний термін з дня встановлення такого факту, надсилає замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням лист-повідомлення про необхідність укладення відповідного договору.

Відповідно до п. 5.3. Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення замовника від виконання вимог, вказаних у листі-повідомленні щодо укладання договору пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у добровільному порядку, Департамент економіки та комунального майна вчиняє наступні дії:

- на підставі наявної інформації та у відповідності до цього Порядку проводить розрахунок величини пайової участі замовника у розвитку інфраструктури;

- готує два примірники договору пайової участі у розвитку інфраструктури з додатками;

- надсилає підписані два примірники договору з додатками замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням.

Відповідно до п. 5.5. Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі не укладання замовником договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова до введення об`єкта в експлуатацію розмір пайової участі збільшується на 10 %.

Відповідно до ст.526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погодженні ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно з частиною 9 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3)відповідальність сторін. Невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Відповідно до ч.5 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Аналогічні норми містить Порядок про пайову участь у розвитку інфраструктури Харкова.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Судом першої інстанції встановлено, що на адресу ОСОБА_1 направлявся примірник договору про пайову участь для підписання.

ОСОБА_1 договір не підписала. Своїм правом щодо направлення до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради відповідного протоколу розбіжностей або письмових мотивованих зауважень до договору не скористалась.

Доводи ОСОБА_1 про те, що вона не одержувала від позивача жодних листів із пропозицією стосовно укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста, не можуть бути підставою для скасування судового рішення, оскільки обов`язок звернутись до органу місцевого самоврядування із заявою про укладення такого договору законом покладено саме на замовника, а не на орган місцевого самоврядування, тому невиконання такого зобов`язання свідчить про те, що прострочення виникло на боці замовника.

Доводи апеляційної скарги про те, що пайова участь виникає виключно в разі забудови земельної ділянки, а не реконструкції вже існуючого приміщення, яку провела відповідач, є необґрунтованими, оскільки за змістом статті 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» планування і забудова територій включає в себе, зокрема, реконструкцію існуючої забудови та територій. Тобто, реконструкція існуючої забудови та територій, поряд з новим будівництвом об`єктів, визначається окремим видом забудови таких територій. Таким чином, відповідач є замовником будівництва у розумінні вказаного Закону та зобов`язаний укласти з органом місцевого самоврядування договір пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури.

Вказані висновки узгоджуються з правовою пропозицією, що була висловлена Верховним Судом у постанові від 15.04.2019 у справі № 642/3423/17 та є обов`язковою для врахування судами нижчих інстанції відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України.

Учасниками справи суду апеляційної інстанції було надано для врахування примірники Договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова № 140-19/1 від 08.08.2019, укладений між позивачем та відповідачем, що свідчить про те, що сторони дійшли згоди про зменшення розміру пайової участі до 6000 грн.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 6 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

На день ухвалення оскарженого рішення по цій справі договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова № 140-19/1 від 08.08.2019 не було укладено, а після його укладення позивач не скористався своїм правом на відмову від позову. У поясненнях від 05.09.2019 наполягав на залишенні без задоволення апеляційної скарги.

Укладений між сторонами Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова № 140-19/1 від 08.08.2019 стосується нових правовідносин, які виникли вже після ухвалення оскаржуваного рішення, і цей договір знаходиться поза межами апеляційного розгляду відповідно до норми ст. 367 ЦПК України.

На час звернення позивача до суду спірний договір укладено не було, чим були порушені його права позивача.

З огляду на те, що при ухваленні рішення районним судом було додержано норм матеріального і процесуального права, доводи скарги висновків суду не спростовують, колегія суддів на підставі ст. 375 ЦПК України залишає скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Керуючись ст.ст. 259, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 375, 381-384, 389-392 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Московського районного суду м. Харкова від 09 серпня 2018 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня прийняття, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 10.09.2019.

Головуючий суддя В.Б. Яцина.

Судді колегії П.В. Кісь.

О.М. Хорошевський.