Справа № 761/5887/19
Провадження № 2/761/4160/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

07 жовтня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Горюк В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Позов мотивований тим, що між позивачем та відповідачем було укладено шлюб 28 лютого 2014 року, зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 235. Від шлюбу у сторін є малолітня донька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Як зазначено у позові, з весни 2018 року сторони припинили подружні стосунки через відмінність характерів, проживають окремо. Примирення між подружжям вважає неможливим, оскільки вказане не відповідає інтересам позивача. Просить суд розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , судові витрати покласти на відповідача.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 18 квітня 2019 року по справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання, відповідно до ст. 196 ЦПК України.

Позивач надала до суду заяву про розгляд справи її відсутності.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив. Заяв та клопотань від нього, відзиву на позовну заяву в адресу суду не надходило.

Враховуючи, що позивач фактично не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи за відсутності відповідача, який повідомлявся належним чином і судове засідання не з`явився, а тому відповідно до вимог ст.ст. 280, 281 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що між позивачем та відповідачем 28 лютого 2014 року, зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 235.

Від шлюбу сторони мають малолітню доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Як зазначено у позові, сторони не підтримують припинили подружні стосунки з весни 2018 року, проживають окремо.

Також, позивачем зазначено, що малолітня донька проживає разом із нею, спору щодо визначення місця проживання дитини наразі немає.

Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення.

За обставин встановлених судом, суд вважає за можливе задовольнити вимогу позивача про розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , оскільки його збереження не відповідає інтересам позивача.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

В судовому засіданні встановлено, що сторони при реєстрації шлюбу прізвища не змінювали.

Розподіляючи судові витрати, суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13, 141, 196, 197, 200, 258, 259, 263, 268, 352, 354 ЦПК України, ст. ст. 24, 110, 112, 113 СК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.

Шлюб укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (адреса: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (адреса: АДРЕСА_2 ) зареєстрований 28 лютого 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 235 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (адреса: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (адреса: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст.ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст рішення складено 07 жовтня 2019 року.

Суддя: