Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" січня 2019 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Кравченко А.С.,

за участі представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2,

позивача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Дніпровського районного суду м. Києва заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 листопада 2018 року по цивільній справі № 755/14556/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дітей та дружини,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 листопада 2018 року по цивільній справі № 755/14556/18.

Заява мотивована тим, що 22.11.2018 року Дніпровським районним судом м. Києва було проголошено заочне рішення у справі № 755/14556/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дітей та дружини.

Заявник зазначає, що у справі відбулося лише одне судове засідання на якому сторони були відсутні. Позивачем до суду було подано заяву у якій вона просила розглянути справу у її відсутності, зазначила, що позовні вимоги підтримує та просила задовольнити. Також у поданій заяві позивач зазначила, що вона разом із дітьми проживає окремо від відповідача та вказала, що відповідач позбавлений батьківських прав відносно свого сина від першого шлюбу.

Заявник вказує, що він, позивач та їхні діти з моменту реєстрації шлюбу і по даний час безперервно проживають разом однією сім'єю. Шлюб між позивачем не розірвано, вони ведуть сімейне господарство та виховують дітей. Наполягання позивача на позовних вимогах і схвальне ставлення до судового рішення стало причиною подружнього конфлікту.

22 листопада 2018 року позивач пішла на судове засідання аби вирішити питання про припинення провадження у справі, однак повернувшись повідомила, що по рекомендації свого представника вона написала заяву про ухвалення заочного рішення.

28 листопада 2018 року його представник до суду подала відзив на позов та дізналася, що 22.11.2018 року у справі ухвалено рішення.

Заочне рішення було отримано 04.12.2018 року його представником.

Заявник зазначає, що заочне рішення має бути переглянуто з урахуванням його доводів та доказів викладених у відзиві та додатках.

В судовому засіданні представник заявника ОСОБА_1 ОСОБА_2 підтримала вимоги заяви та просила їх задовольнити.

Позивач в судовому засіданні заперечувала проти вимог заяви та просила відмовити у її задоволенні.

Вислухавши представника заявника, позивача, вивчивши матеріали цивільної справи та перевіривши наведені представником заявником підстави для скасування заочного рішення, суд приходить до наступного висновку.

Дніпровським районним судом м. Києва 22.11.2018 року у цивільній справі № 755/14556/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дітей та дружини ухвалено рішення, яким позов задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання малолітніх дітей: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у розмірі 1/3 частки від заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 26.09.2018 року до досягнення старшою дитиною повноліття; потім по 1/6 частки від заробітку (доходу) щомісячно, але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на кожну дитину. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 аліменти у розмірі 1/8 частки від заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 26.09.2018 року і до досягнення сином ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1, трьох років (а.с. 34-37).

Рішення від 22.11.2018 року у вищевказаній страві ухвалене заочне з тих підстав, що відповідач в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи, заяв з проханням проводити розгляд справи у його відсутність, або відзиву на позов суду не надавав.

У зв'язку із тим, що позивач подала заяву про розгляд справи за її відсутності, зазначивши, що проти ухвалення заочного рішення не заперечує, судом ухвалено проведення заочного розгляду справи без участі відповідача на підставі наявних у справі доказів, відповідно до положень ст. 280 ЦПК України.

За вимогами ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У § 46, 47 рішення ЄСПЛ від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» (заява № 32053/13) зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

В обґрунтування заяви представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 посилається на те, що відповідач був відсутній на судовому засіданні, оскільки між відповідачем та позивачем була домовленість про те, що вона відмовиться від позову, викладені у позові обставини не відповідають дійсності, а об'єктивний розгляд спору допоможе зберегти сім'ю і дасть можливість спільно подолати проблеми в інтересах малолітніх дітей.

Даючи оцінку вказаним обставинам суд бере до уваги, що з матеріалів справи та з поданої ОСОБА_1 заяви убачається, що відповідач про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Будь яких доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи і які не були враховані судом під час ухвалення рішення представником відповідача суду не надано, а тому у суду відсутні підстави, визначені у ст. 288 ЦПК України для скасування заочного рішення.

Як убачається із матеріалів справи, при ухваленні рішення судом брались до уваги та враховувались всі наявні надані сторонами письмові докази, що стосуються спору, оцінка їм надавалась.

Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 127, 287, 288 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 листопада 2018 року по цивільній справі № 755/14556/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дітей та дружини залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз'яснити заявнику, що заочне рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 29 січня 2019 року.

Суддя Л.М.Виниченко