Справа № 307/2208/17
Провадження № 2/307/64/19
У Х В А Л А

18 вересня 2019 року м. Тячів

Тячівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого судді Бобрушко В.І., при секретарі Ільницькій О.М., з участю представників відповідачки ОСОБА_1 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Тячів цивільну справу за позовом ОСОБА_4 , до Ганичівської сільської ради, ОСОБА_1 про скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернулася в суд з позовом до Ганичівської сільської ради, ОСОБА_1 про скасування рішення.

Представник позивачки ОСОБА_5 в судове засідання на 14 годин 00 хвилин 8 липня 2019 року, на 11 год. 00 хв. 18 вересня 2019 року, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання, не з`явився повторно без поважних причин, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав (Т.2 а.с.34, 41).

Представники відповідача Розман С.Ю. та Леньо Н.В. в судовому засіданні просять позов залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою представника позивача ОСОБА_5 .

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача Так, відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду (постанова від 22.05.2019, справа № 310/12817/13).

Беручи до уваги вищенаведене, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_4 , до Ганичівської сільської ради, ОСОБА_1 про скасування рішенняслід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст.223 ч.5, 257 п.3 ч.1, 260 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_4 , до Ганичівської сільської ради, ОСОБА_1 про скасування рішення, залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду в 15-денний строк з дня її проголошення (складання), при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу 13 «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Повний текст ухвали складено 20 вересня 2019 року.

Головуючий : В.І.Бобрушко