КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 360/2082/18 Головуючий у суді І інстанції Міланіч А.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

4 грудня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Ігнатченко Н.В.,

суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.,

за участю секретаря судового засідання - Войтенко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Бородянського районного суду Київської області від 9 жовтня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Бородянська селищна рада Київської області, комунальне підприємство Київської обласної ради «Північне бюро технічної інвентаризації», про виділ 1/2 частини будинку в окреме будинковолодіння та розподіл земельних ділянок,

в с т а н о в и в:

У вересні 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду зпозовом до ОСОБА_1 , треті особи: Бородянська селищна рада Київської області, КП КОР «Північне бюро технічної інвентаризації», про виділ 1/2 частини будинку в окреме будинковолодіння та розподіл земельних ділянок.

Ухвалою Бородянського районного суду Київської області від 9 жовтня 2019 року за клопотанням представника позивача ОСОБА_3 у справі призначено комплексну будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено таке питання:

Які можливі варіанти розподілу будинковолодіння АДРЕСА_1 та земельної ділянки за цією ж адресою площею 0,1445 га, з кадастровим номером :01:011:0025, з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, в натурі між двома співвласниками з урахуванням часток у праві власності на дві 1/2 частини?

Проведення експертизи доручено експертам Судової незалежної експертизи, яких попереджено про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України. Оплату за проведення експертизи покладено на ОСОБА_2 . На час проведення експертизи провадження в справі зупинено.

Не погоджуючись з указаним судовим рішенням, відповідач подала апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати, з мотивів неповного з`ясування судом обставин, що мають значення для справи і порушення норм процесуального права, та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції для вирішення питання про призначення експертизи.

На обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що у позовній заяві ОСОБА_2 просив здійснити розподіл житлового будинку та двох земельних ділянок, а відповідач частково визнала позовні вимоги щодо розподілу земельних ділянок і як позивач також просила призначити відповідну експертизу. Проте суд першої інстанції не врахував, що предметом судового розгляду є розподіл, у тому числі земельної ділянки площею 0,2626 га, з кадастровим номером :01:011:0027, та призначив судову експертизу щодо можливого розподілу будинку та лише однієї земельної ділянки площею 0,1445 га, з кадастровим номером :01:011:0025. В порушення положень статті 103 ЦПК України в судовому засіданні не ставилось на обговорення питання щодо вибору експертної установи та не була заслухана думка відповідача з цього приводу, чим позбавлено її права брати участь у виборі експерта та експертної установи. Крім цього, відповідачу не було надано можливості запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на її думку, потребує висновку експерта, і суд не мотивував відхилення або зміну таких питань. Також поза увагою суду залишились інші важливі питання, а саме розподіл між сторонами сараю під літ. «Б», який не є предметом спору, але розташований на спірній земельній ділянці, як і інші господарські будівлі, споруди та комунікації.

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача ОСОБА_3 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу - без змін посилаючись на її законність та обґрунтованість.

Як на підставу своїх заперечень зазначила, що позивачем було подано клопотання з урахуванням обставин, які склались, а саме початково проведення експертизи було призначено до КНДІСЕ, але у зв'язку з тим, що проведення експертизи буде займати тривалий час в декілька років, до суду було подано клопотання про проведення експертизи в іншій установі, яка її проведе швидше. Саме позивачем визначався обсяг питань, з яких необхідно провести експертизу і тому було поставлено питання проведення експертами дослідження та визначення варіанту розподілу домоволодіння (в тому числі й господарських споруд) та земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, так як це досить складне питання, яке потребує висновку експертів. Питання розподілу земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства може бути вирішено в позасудовому порядку, зокрема за участю землевпорядної організації. Відповідач, яка бажає поставити свої запитання мала можливість заявити самостійно клопотання про проведення такої експертизи та взяти на себе оплату поставлених нею питань, але цього не зробила. Враховуючи, що відповідач тільки все заперечувала в судовому засіданні та не звернулась з відповідними клопотаннями, судом першої інстанції було постановлено ухвалу про призначення судової комплексної будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи правомірно, оскільки без висновку відповідних спеціалістів вирішити спір по суті неможливо.

Відзиви інших учасників справи на апеляційну скаргу до суду не надходили.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 доводи апеляційної скарги підтримала, просила долучити до матеріалів справи письмові пояснення до відзиву на апеляційну скаргу та надала усні пояснення щодо обставин призначення експертизи у справі.

Позивач ОСОБА_2 , його представник, а також представник третьої особи - КП КОР «Північне бюро технічної інвентаризації» в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлені належним чином, тому їх неявка у відповідності до вимог частини другої статті 372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи.

Інша третя особа - Бородянська селищна рада Київської області надіслала до апеляційного суду клопотання про розгляд справи без участі їхнього представника.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду та пояснення відповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, а також відзиву на неї, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Судом встановлено, що на розгляді Бородянського районного суду Київської області перебуває позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Бородянська селищна рада Київської області, КП КОР «Північне бюро технічної інвентаризації», в якому позивач просив: виділити йому в особисту власність належні йому 1/2 частину будинку АДРЕСА_1 , з приміщеннями 1-1 площею 6,0 кв. м, 1-2 площею 4,8 кв. м, 1-3 площею 7,9 кв. м, 1-6 площею 17,3 кв. м, 1 площею 6,7 кв. м, сарай «Б», визнавши дану частину будинку окремим будинковолодінням; розділити земельну ділянку площею 0,1445 га, розташовану біля вказаного будинку, з кадастровим номером :01:011:0025, з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), та земельну ділянку площею 0,2626 га, розташовану біля будинку, з кадастровим номером :01:011:0027, з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, виділивши йому у відокремлене користування 1/2 частину цих земельних ділянок. У прохальній частині позовної заяви ОСОБА_2 також порушував питання про призначення судової будівельно-земельної експертизи для визначення варіантів виділу 1/2 частини будинку та розподілу земельних ділянок.

У відзиві на позовну заяву ОСОБА_1 пред`явлений до неї позов визнавала частково, а саме просила розділити земельні ділянки, виділивши сторонам по їх 1/2 частині у відокремлене користування. Окрім того, зазначила, що оскільки вирішити питання про розподіл земельних ділянок мирним шляхом неможливо, є необхідність у призначенні у справі судової будівельно-земельної експертизи для визначення варіантів розподілу спірних земельних ділянок на дві відокремлені ділянки.

Ухвалою суду від 18 червня 2019 року за окремим клопотанням представника позивача ОСОБА_3 від 28 березня 2019 року у справі було призначено будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз та на вирішення якої поставлено таке питання:

Які можливі варіанти розподілу будинковолодіння АДРЕСА_1 в натурі між двома співвласниками з урахуванням часток у праві власності на дві 1/2 частини?

У подальшому суд першої інстанції не погодив експертній установі строк для проведення експертизи понад 90 календарних днів та у зв`язку з письмовою заявою представника позивача від 27 серпня 20190 року витребував справу без виконання ухвали суду від 18 червня 2019 року.

В судовому засіданні 9 жовтня 2019 року представник позивача ОСОБА_3 подала клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи для визначення можливих варіантів розподілу житлового будинку та земельної ділянки для будівництва та обслуговування, житлового будинку, господарських будівель і споруд відповідно до часток співвласників, проведення якої просила доручити експертам Судової незалежної експертизи.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції дійшов висновку, що для вирішення заявлених позивачем вимог необхідні спеціальні знання у галузі будівництва та землеустрою, тому у справі слід призначити комплексну будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу.

Такий висновок суду відповідає обставинам справи та вимогам закону з огляду на наступне.

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

За змістом частин другої, третьої статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно із вимогами статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Окрім того, відповідно до пункту 3.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

Виходячи з наведеного, суд першої інстанції, вірно встановивши обставини справи та характер спірних правовідносин, дійшов обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом підстав для задоволення клопотання представника позивача про призначення у справі комплексної будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, оскільки без залучення спеціальних знань неможливо буде оперативно встановитиваріанти розподілу житлового будинку АДРЕСА_1 та земельної ділянки за цією ж адресою, площею 0,1445 га, з кадастровим номером :01:011:0025, з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, в натурі між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , як рівноцінними співвласниками нерухомого майна, що входить в предмет доказування у даній справі.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (стаття 12 ЦПК України).

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства, при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог, а правом визначати предмет та підставу позову наділений лише позивач (статті 13, 43, 49, 175 ЦПК України).

Колегія суддів враховує, що з позовними вимогами про поділ спільного майна та з клопотанням про призначення експертизи звернувся ОСОБА_2 , тому саме йому належить обирати спосіб захисту своїх права та інтересів, а ОСОБА_1 , як відповідач у справі, хоча і зазначила у відзиві про доцільність призначення судової земельно-технічної, проте відповідного клопотання не заявляла та/або зустрічні позовні вимоги не пред`являла.

При цьому суд, з урахуванням обставин справи, має право визначити експерта чи експертну установу самостійно, а у разі необхідності може призначити декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза), тому посилання апеляційної скарги на те, що відповідача було позбавлено права брати участь у виборі експертної установи не заслуговують на увагу.

Доводи апеляційної скарги про те, що відповідачу не було надано можливості запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на її думку, потребує висновку експерта також є необґрунтованими, адже під час вирішення заявленого клопотання в судовому засіданні відповідач та її представник такого бажання не виявили, а лише заперечили проти його задоволення у зв`язку з тим, що позивач не оплатив проведення попередньої експертизи та подав клопотання з пропуском встановленого строку.

Досліджуючи сукупність передбачених частиною першою статті 103 ЦПК України обставин, за яких суд призначає експертизу, колегія суддів зазначає, що обставини даного спору безумовно вимагають залучення фахівця, який має спеціальні знання у певній галузі, а висновок експертизи не буде мати для суду наперед встановленого значення, оскільки оцінюється у сукупності з іншими доказами у справі (стаття 110 ЦПК України).

За правилом частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, ухвала суду першої інстанції щодо призначення у даній справі експертизи постановлена відповідно до вимог процесуального законодавства і підстави для її скасування відсутні.

Згідно положень статей 141, 382 ЦПК України питання розподілу судових витрат у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції не вирішується, оскільки спір по суті не розглядався.

Керуючись статтями 367 - 369, 374, 375, 381 - 384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Бородянського районного суду Київської області від 9 жовтня 2019 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та відповідно до пункту 2 частини першої статті 389 ЦПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Н.В. Ігнатченко

Судді: С.А. Голуб

Д.О. Таргоній