11.12.19
Справа № 635/8861/16-ц
Провадження по справі № 2/635/3669/2019
У Х В А Л А

11 грудня 2019 року Суддя Харківського районного суду Харківської області Березовська І.В., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , яким просить стягнути з відповідача на його користь суму невиконаного грошового зобов`язання з повернення грошових коштів за договором позики у розмірі 10000 євро, відсотки за договором позикик станом на 06.12.2019 у розмірі 7000 євро, три проценти річних від простроченої суми станом на 06.12.2019 у розмірі 304,11 євро.

Одночасно з поданням позовної заяви, представник позивача ОСОБА_4 звернувся до суду із заявою, в якій просив забезпечити позов шляхом накладення арешту на майно ОСОБА_3 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заяви про забезпечення позову зазначив, що позивач впевнений, що у випадку невжиття заходів забезпечення позову відповідачем будуть здійснені дії, що унеможливлять виконання рішення суду стягнення грошових коштів.

Відповідно до ч. 1ст.149ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

За ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має право звернутися до суду.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Частиною 1 ст. 150 ЦПК України встановлені види забезпечення позову, зокрема, накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

За ч.1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності;

3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову;

4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності;

5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник;

6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення;

7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до ч. 10 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Зазначена заява про забезпечення позову не відповідає вимогам п.7 ч.1 ст. 151 ЦПК України, з огляду на наступне.

Так, позивач просить стягнути з відповідача суму боргу за договором позики у загальному розмірі 17304,11 доларів США гривень. В забезпечення позову заявник просить накласти арешт на майно відповідача, при цьому не конкретизує на яке саме майно він просить арешт та не надає жодних доказів на підтвердження належності такого майна відповідачу.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для повернення заяви про забезпечення позову заявнику на підставі ч.10 ст.153 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 151, 153 ЦПК України, суд-

УХАЛИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення. У разі скасування цієї ухвали позовна заява вважається поданою в день первісного звернення до суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.

Суддя І.В.Березовська