печерський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

11 червня 2019 року Печерський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді: Матійчук Г.О.,

секретаря судових засідань: Василенко Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок пожежі.

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2017 року позивач звернулась до суду з вказаним позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної майну внаслідок пожежі.

В обґрунтування заявлених вимог ОСОБА_1 вказувала, що їй на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 . Зазначала, що в листопаді 2017 року приблизно о 23-00 спалахнула пожежа у сусідній квартирі АДРЕСА_1 . Внаслідок пожежі і залиття постраждали покрівля та стеля, підлога внаслідок залиття 119,9 кв.м., міжкімнатні стіни, меблі, електроніка та кухонна техніка тощо. Причиною виникнення пожежі, яка сталася 14 листопада 2017 року у квартирі АДРЕСА_3 є коротке замикання в роботі електромережі.

З урахуванням заяви про збільшення позовних вимог позивач просила суд стягнути з ОСОБА_2 на свою користь вартість збитку, що виник у результаті пожежі - 1 324 471,12 ( один мільйон триста двадцять чотири тисячі чотириста сімдесят одна грн. 12 копійок) грн. та стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 відшкодування завданої моральної шкоди в розмірі 200 000 (двісті тисяч) грн, а також стягнути з відповідача на користь позивача всі судові витрати.

Ухвалою суду від 07.05.2018 року відкрито провадження у справі.

Представником позивача було подано клопотання про слухання справи за його відсутності та прийняття заочного рішення. Позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити.

Відповідач неодноразово належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи на жодне судове засідання не з`явився. Відзив на позов не надав.

Дослідивши матеріали позову, з`ясувавши характер спірних правовідносин, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту статті 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Судом встановлено, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 . Вказана обставина підтверджується свідоцтвом про право власності від 20 серпня 2003 року.

В листопаді 2017 року відбулась пожежа та залиття жилого приміщення позивача.

Згідно Технічного висновку № 93 пожежа виникла у 8-ми поверховому житловому будинку за адресою: АДРЕСА_3 , яка, у відповідності до Інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації від 24.11.17 зареєстрована на ім`я ОСОБА_2 .

Відповідно до Акту від 28 листопада 2017 року про наслідки пошкодження (пожежа, залиття) житлового приміщення АДРЕСА_1 , складеного працівниками ОСББ «Віденський», зафіксовано, що внаслідок пожежі і залиття постраждали покрівля та стеля, підлога 119,9 кв.м., міжкімнатні стіни, меблі, електроніка та кухонна техніка, одяг, постраждала мережа електричного живлення, а саме дві спальні кімнати - 13,9 кв.м. та 18,8 кв.м., загальний коридор - 25 кв.м., сумісний санвузол та ванна кімната - 7,5 кв.м., гардероб - 6,2 кв.м., зал - 24,2 кв.м., кухня - 23,3 кв.м., балкон - 3,0 кв.м. Також в Акті № 1/0,1 від 28 листопада 2017 року комісією здійснено опис обсягу заподіяної шкоди в кожній кімнаті квартири 20.

Дослідно-випробувальною лабораторією аварійно - рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у м. Києві було виконано дослідження пожежі з метою встановлення причин її виникнення та складено відповідний Технічний висновок № 93 (32/666) від 17 листопада 2017 року (далі - Технічний висновок № 93).

У вищевказаному висновку було описано квартиру № 17 наступним чином - дворівнева ізольована має два окремі входи з 7-го та 8-го поверхів. На 7-му поверсі розташовані житлова кімната, санвузол та кухня, в свою чергу на 8-му поверсі розташовано три кімнати, санвузол та приміщення, яке було облаштовано під міні сауну (парильне відділення).

Лабораторією зроблено висновок, що найбільш ймовірною причиною виникнення пожежі, яка сталася 14 листопада 2017 року у квартирі АДРЕСА_3 - виникнення короткого замикання в роботі електромережі.

Згідно Технічного висновку № 93 судом встановлено, що «осередок пожежі» знаходився у лівому дальньому куті облаштованого під міні сауну приміщення (парильного відділення), розташованому на другому рівні (восьмий поверх) квартири № 17 . На виникнення пожежі саме у цьому місці вказують: Акт від 28 листопада 2017 року про наслідки пошкодження (пожежа, залиття) житлового приміщення АДРЕСА_1 , складений працівниками ОСББ «Віденський».

За результатами проведеного комісійного будівельно-технічного дослідження експертом встановлено, що розмір завданого матеріального збитку внаслідок пожежі та її ліквідації в приміщеннях квартири АДРЕСА_1 , що сталася 14 листопада 2017 року, згідно результатів проведеного обстеження та наданих на дослідження матеріалів, в діючих цінах на момент проведення дослідження, складає: 941 641 (дев`ятсот сорок одна тисяча шістсот сорок одна) гривня 12 копійок з урахуванням ПДВ.

За проведення експертного будівельно-технічного дослідження позивачем було сплачено 19 900,00 грн.

За результатами проведеного експертного товарознавчого дослідження експертом встановлено, що розмір завданого матеріального збитку, що заподіяний власниці ОСОБА_1 внаслідок пошкодження побутової техніки, меблів, одягу та іншого домашнього майна згідно переліку в результаті пожежі, що сталася 14.11.2017 року в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , складає 347 930,00 (триста сорок сім тисяч дев`ятсот тридцять) грн.

За проведення експертного товарознавчого дослідження позивачем було сплачено 15 000,00 грн, які також мають бути відшкодовані відповідачем.

Виходячи з наведеного, розмір майнової шкоди, завданої ОСОБА_1 , як власнику квартири АДРЕСА_1 внаслідок пожежі становить 941 641,12 грн + 19 900,00 грн + 347 930,00 + 15 000,00 грн, що разом складає 1 324 471,12 (один мільйон триста двадцять чотири тисячі чотириста сімдесят одна грн 12 копійок) грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Згідно ч. ч. 1,2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Крім того, відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Виходячи із визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладається обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.

Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення.

Таким чином, вимоги позивача про стягнення з відповідача матеріальної шкоди є обґрунтованими, законними і такими та підлягають задоволенню в повному обсязі в сумі 1 324 471, 12 грн.

Доказів того, що пожежа та залиття належних жилих приміщень, відбулося з вини інших осіб та, як наслідок, відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідача, суду не надано.

Щодо заявлених позивачем вимог про відшкодування моральної шкоди, суд приходить до наступних висновків.

Поняття моральної (немайнової) шкоди і порядок її відшкодування визначається статтею 23 ЦК України. Зокрема, підставами для відшкодування моральної шкоди можуть бути порушення майнових, особистих немайнових прав особи, а також зобов`язань у випадках, передбачених договором або законом.

Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

У пунктах 3, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 (зі змінами та доповненнями) «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Сам по собі факт порушення права, за відсутності доведеної наявності вищезазначених втрат немайнового характеру, не є підставою для відшкодування моральної шкоди, а її наявність відповідно до загальних засад змагальності цивільного процесу підлягає доведенню особою, яка порушує питання про її відшкодування.

З наданого висновку № 4/12/17 психологічної експертизи від 26 січня 2018 року вбачається, що у ОСОБА_1 є зміни в емоційному стані, індивідуально - психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню її як особистості та виникли внаслідок пожежі, яка сталася 14.11.2017 за адресою: АДРЕСА_3 .

Крім того, у Висновку № 4/12/17 зазначено, що ОСОБА_1 завдані страждання (моральна шкода) внаслідок пожежі, яка сталася 14.11.2017 за адресою: АДРЕСА_1 . Можливий розмір грошової компенсації за завдані ОСОБА_1 страждання (моральну шкоду) приблизно відповідає 200 000 (двомстам тисячам) грн.

Враховуючи те, що відповідач своїми неправомірними діями порушив права позивача, суд, з урахуванням принципів розумності та справедливості, оцінює розмір відшкодування за спричинену моральну шкоду у 25 000 грн.

З урахуванням задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача також підлягає сплачена позивачем при зверненні до суду сума судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ч.3 ст. 386, ч. 1, 2 ст.1166, ст. 1192 ЦК України, ст. ст. 10, 13, 81,141, 258, 263, 265, 273, 280, 284, 288, 354 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок пожежі та залиття - задовольнити частково

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_7 ) суму завданої матеріальної шкоди в розмірі 1 324 471, 12 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_7 ) суму завданої моральної шкоди в розмірі 25 000 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 8 640,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто Печерським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем до Печерського районного суду м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду, шляхом подання через Печерський районний суд м. Києва апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення зазначених строків або після розгляду справи в апеляційному порядку, якщо його не буде скасовано.

Суддя Г.О. Матійчук