КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ справи: 753/441/19
Головуючий у суді першої інстанції: Каліушко Ф.А.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2019 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Немировської О.В.

суддів - Чобіток А.О., Ящук Т.І.

при секретарі - Шепель К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Пронтос» про стягнення середнього заробітку та моральної шкоди,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 11 жовтня 2019 року,

встановив:

у січні 2019 року позивач звернулась до суду з позовом про стягнення середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки та моральної шкоди.

Ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 25 січня 2019 року у справі було відкрито провадження.

Ухвалою Дарницького районного суду м.Кива від 05 вересня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху для сплати судового збору.

Ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 11 жовтня 2019 року позовну заяву було залишено без розгляду.

Не погоджуючись із ухвалою, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи.

У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача просив суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін, посилаючись на її законність та обґрунтованість.

Заслухавши доповідь судді Немировської О.В., пояснення представника ТОВ «Пронтос» - Шульженка Д.Ю., дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач, з урахуванням уточнень, посилалась на те, що 30 листопада 2018 року її було звільнено відповідачем з посади головного бухгалтера за згодою сторін. Зазначала, що у день звільнення трудова книжка їй видана не була, у зв`язку з чим просила суд стягнути на її користь середній заробіток з час затримки видачі трудової книжки в розмірі 29 546 грн. 90 коп. та моральну шкоду в розмірі 50 000 грн.

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження, суд першої інстанції керувався ч. 11 ст. 187 ЦПК України та виходив з того, що при зверненні до суду з позовом позивачем не було надано доказів на підтвердження сплати судового збору.

Зі змісту вказаної ухвали вбачається, що суд першої інстанції встановив, що у позивача ОСОБА_1 відсутні пільги щодо сплати судового збору при зверненні до суду з вимогами про стягнення середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки та стягнення моральної шкоди та зазначив суму судового збору, яка підлягає сплаті, у розмірі 795 грн. 47 коп.

10 вересня 2019 року позивач звернулась до суду з клопотанням про звільнення її від сплати судового збору, посилаючись на незадовільний матеріальний стан.

Ухвалою Дарницького районного суду м.Кива від 11 жовтня 2019 року у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору було відмовлено, а позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без розгляду. Суд першої інстанції виходив х того, що недоліки, встановлені ухвалою суду про залишення позовної заяви без руху, усунуті не були.

Однак, з таким висновком суду колегія суддів погодитись не може, оскільки він зроблений із порушення норм процесуального права.

Частиною 11 ст. 187 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Так, ч. 2 ст. 185 ЦПК України визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Доводи позивача про те, що ухвалу про залишення позовної заяви без руху було постановлено судом першої інстанції за клопотанням представника відповідача, докази про наявність повноважень якого відсутні, не можуть бути підставою для скасування ухвали суду, оскільки матеріали справи містять оригінал ордеру на надання правової допомоги відповідачу адвокатом Шульженком Д.Ю., а також копію Договору про надання адвокатом правової допомоги (а.с. 114-118). Крім того, суд наділений правом залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі не лише за клопотанням учасника справи, а і з власної ініціативи.

У своїй апеляційній скарзі позивач також посилається на те, що судом першої інстанції було невірно визначено розмір судового збору, який підлягає сплаті. Однак такі доводи апелянта є необґрунтованими та не можуть бути підставою для скасування ухвали суду, оскільки матеріали справи свідчать про те, що судом було вірно визначено розмір судового збору з урахуванням розміру майнових вимог про стягнення середнього заробітку та вимог про стягнення моральної шкоди відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Разом з тим, матеріали справи свідчать про те, що суд першої інстанції, визначивши розмір судового збору, не вказав реквізитів рахунку для сплати позивачем судового збору, тобто не визначив спосіб усунення виявлених недоліків позовної заяви, як це передбачено ст. 185 ЦПК України.

Матеріали справи також свідчать про те, що позивач ОСОБА_1 у п`ятиденний строк з дня постановлення ухвали про залишення позовної заяви без руху звернулась до суду з клопотанням про звільнення її від сплати судового збору. Судом першої інстанції було зроблено вірний висновок про те, що при зверненні до суду з таким клопотанням позивачем не було надано доказів на підтвердження свого майнового стану та встановлено відсутність підстав для звільнення її від сплати судового збору.

Однак судом першої інстанції не було враховано те, що у поданому клопотанні позивач також просила суд надати їй додатковий строк для усунення недоліків у випадку відмови їй у звільненні від сплати судового збору.

Частиною 2 ст. 127 ЦПК України визначено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Частиною 6 даної статті передбачено, що про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Зі змісту оскаржуваної ухвали вбачається. що питання про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви судом першої інстанції не вирішувалось, що призвело до передчасного висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Частиною 1 ст. 379 ЦПК України визначено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи викладене, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції - скасуванню із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 382 ЦПК України, суд

постановив:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 11 жовтня 2019 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Повний текст постанови виготовлено 12 грудня 2019 року.

Головуючий

Судді