КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 вересня2019 року м. Київ

Справа №368/483/19

Апеляційне провадження №22-ц/824/11614/2019

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача: Соколової В.В.

суддів: Андрієнко А.М., Поліщук Н.В.

розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу виконувача обов`язків керівника Кагарлицької місцевої прокуратури на ухвалу Кагарлицького районного суду Київської області постановлену під головуванням судді Шевченко І.І. 12 червня 2019 року у справі за позовом заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства, Державного підприємства «Ржищівське лісове господарство» до Зікрачівської сільської ради Кагарлицького району Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову: ОСОБА_7 про визнання незаконним рішення та витребування земельних ділянок,

В С Т А Н О В И В

Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 12 червня 2019 року позовну заяву заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства, Державного підприємства «Ржищівське лісове господарство» до Зікрачівської сільської ради Кагарлицького району Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову: ОСОБА_7 про визнання незаконним рішення та витребування земельних ділянок - визнано неподаною та повернуто позивачу.

Вказана ухвала мотивована тим, що керівником Кагарлицької місцевої прокуратури який діє в інтересах держави в особі Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства, Державного підприємства «Ржищівське лісове господарство» не усунуто недоліки позовної заяви щодо сплати судового збору у встановлений судом строк.

Не погодився із зазначеним судовим рішенням виконувач обов`язків керівника Кагарлицької місцевої прокуратури, ним подано апеляційну скаргу, так як вважає оскаржувану ухвалу незаконною та необґрунтованою, що постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права. Вказує на те, що на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху подано лист №36-2090, у якому обґрунтовано, що судовий збір при поданні позовної заяви сплачено у належному обсязі. Зазначає, що суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача. Також зазначає, що суд не врахував, що згідно ст. 201 ЗК України грошова оцінка земельних ділянок визначається на рентній основі.

Залежно від призначення та порядку проведення грошова оцінка земельних ділянок може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо. При цьому, пред`явлення даного позову прокуратурою і є одним із заходів щодо охорони земель, правом на застосування якого якраз і наділені органи прокуратури України, як нормами Конституції України, так і Законом України «Про прокуратуру».

Враховуючи викладене просив скасувати ухвалу Кагарлицького районного суду Київської області від 12 червня 2019 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В порядку ч. 2 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37 - 40 ч. 1 ст. 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. А відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Тому розгляд справи здійснюється без виклику сторін в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що у квітні 2019 року заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства, Державного підприємства «Ржищівське лісове господарство» звернувся до суду з позовом до Зікрачівської сільської ради Кагарлицького району Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову - ОСОБА_7 про визнання незаконним рішення та витребування земельних ділянок.

Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 28 травня 2018 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку її невідповідністю вимогам ст. ст. 175, 176 ЦПК України (а.с.53, 54). Зокрема, вказано на необхідність: - уточнити сторін процесу, а саме спадкоємців відповідачів ОСОБА_5 та ОСОБА_4 з наданням відповідних доказів; - уточнити позовну заяву, вказавши місце проживання та засоби зв`язку ОСОБА_7 ; - уточнити ціну позову, а саме надати оцінку вартості майна станом на 2019 рік та вказати ціну позову. Зазначено, що в разі неможливості встановити точну ціну майна на момент пред`явлення позову, суд встановлює судовий збір в сумі 10000,00 грн, а з урахуванням суми сплаченої судового збору необхідно доплатити судовий збір в сумі 6158,00 грн. Щодо вимог немайнового характеру, суд першої інстанції зазначив, що відповідно до ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах встановлених ст. 4 цього Закону. Оскільки позовна заява містить шість вимог немайнового характеру, а тому необхідно сплатити кожним позивачем окремим платіжним документом судовий збір в сумі 11526,00 грн та оригінал квитанції надати до суду; - надати до суду підтвердження про те, що ними не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем, 06 червня 2019 року, на виконання вимог ухвали суду від 28 травня 2019 року, подано лист №36-2090 з додатками, в якому повідомив про усунення недоліків стосовно уточнення позовних вимог щодо відповідачів ОСОБА_5 та ОСОБА_4 та їх правонаступників. Зазначено, що у позовній заяві вказано єдину відому заступнику керівника Кагарлицької місцевої прокуратури адресу проживання третьої особи ОСОБА_7 , а саме АДРЕСА_1 , відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Стосовно уточнення ціни позову зазначено, що ціна позову встановлена у сумі 74857,30 грн враховуючи грошову оцінку відповідної категорії земель, встановлену Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру станом на 01 січня 2019 року. Таким чином, за одну позовну вимогу майнового характеру підлягає сплаті судовий збір в розмірі 1921,00 грн, який і було сплачено відповідно до платіжного доручення, доданого до матеріалів справи. Також зазначено, що заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратури одноособово звертається до суду з позовом у зв`язку з бездіяльністю Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства та ДП «Ржицівське лісове господарство» в якому просить визнати недійсним та скасувати одне рішення органу місцевого самоврядування, на підставі якого, в подальшому, відповідачі отримали державні акти на землю, а не шість окремих рішень. У зв`язку з чим, при поданні позовної заяви сплачено судовий збір за одну вимогу немайнового характеру у розмірі 1921,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням. Зазначено, що на сторінках 20, 21 позовної заяви заступник керівника Кагарлицької прокуратури підтверджує, що ними не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (а.с. 60-67).

Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 12 червня 2019 року позовну заяву заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства, Державного підприємства «Ржищівське лісове господарство» до Зікрачівської сільської ради Кагарлицького району Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову: ОСОБА_7 про визнання незаконним рішення та витребування земельних ділянок - визнано неподаною та повернуто позивачу з підстав не усунення її недоліків щодо сплати судового збору у встановлений судом строк (а.с. 96-99).

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людини при визначенні її громадянських прав і обов'язків має право на справедливий судовий розгляд.

За правилом ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно положень ЦПК України, суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє дотримання позивачем вимог ст. ст. 175 і 177 ЦПК України щодо форми та змісту позовної заяви.

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява подається в письмовій формі. Даною статтею також встановлено ряд вимог, яким повинна відповідати позовна заява.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. 175, 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 17 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Європейський суд з прав людини задекларував, що «сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету» («Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland), № 28249/95, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (рішення у справах: «Walchli v. France» від 26 липня 2007 року, «ТОВ «Фріда» проти України» від 8 грудня 2016 року).

З матеріалів справи вбачається, що заступником керівника Кагарлицької місцевої прокуратури на виконання ухвали суду від 28 травня 2019 року було усунуто недоліки позовної заяви та обґрунтовано, що судовий збір сплачено в повному обсязі.

Вимога суду першої інстанції про необхідність уточнити ціну позову та надати оцінку вартості майна станом на 2019 рік, які зазначені в ухвалі суду від 28 травня 2019 року про залишення позовної заяви без руху, є безпідставними, оскільки Кагарлицькою місцевою прокуратурою вартість позову встановлена у сумі 74857,30 грн на підставі нормативно грошової оцінки відповідної категорії земель, встановленої Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру.

Станом на 01 січня 2019 року - вартість одного гектару багаторічних насаджень по Київській області становить 42775,60 грн, площа оспорюваної земельної ділянки - 1,75 га, вартість якої становить, відповідно, 74857,30 грн.

Згідно з положенням пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, за одну позовну вимогу майнового характеру підлягає сплаті судовий збір в розмірі 1921,00 грн, який і було сплачено відповідно до платіжного доручення, доданого до матеріалів справи.

Також безпідставною є вимога суду першої інстанції щодо сплати кожним позивачем судового збору за шість вимог немайнового характеру в сумі 11526,00 грн.

Як вбачається з позовної заяви та листа №36-2090 наданого на виконання ухвали суду від 28 травня 2019 року, заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратури одноособово звертається до суду з позовом в інтересах держави у зв`язку з бездіяльністю Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства та ДП «Ржищівське лісове господарство», в якому просить визнати недійсним та скасувати одне рішення органу місцевого самоврядування, на підставі якого, в подальшому, відповідачі отримали державні акти на землю, а не шість окремих рішень. Таким чином, при поданні позовної заяви необхідно було сплатити судовий збір за одну немайнову вимогу у розмірі 1921,00 грн, яку позивачем також було сплачено.

За таких обставин висновки суду першої інстанції про повернення позовної заяви з підстав неусунення її недоліків щодо сплати судового збору, є безпідставними та помилковими.

Отже, доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження при розгляді справи в суді апеляційної інстанції.

З огляду на викладене, апеляційний суд не вбачає підстав для визнання позовної заяви заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства, Державного підприємства «Ржищівське лісове господарство» неподаною та повернення її позивачу.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, що у відповідності до вимог п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 381- 384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу виконувача обов`язків керівника Кагарлицької місцевої прокуратури на ухвалу Кагарлицького районного суду Київської області - задовольнити.

Ухвалу Кагарлицького районного суду Київської області від 12 червня 2019 року - скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: В.В. Соколова

Судді: А.М. Андрієнко

Н.В. Поліщук