Справа № 603/788/18
Провадження №2/603/65/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" січня 2019 р. м. Монастириська

Монастириський районний суд Тернопільської області в складі:

головуючого - судді Галіяна І. М.

секретаря судового засідання Сандалюка О.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу №603/788/18:

позивач: Відкрите акціонерне товариство «Тернопільобленерго»

відповідач: ОСОБА_1

предмет позову: відшкодування матеріальної шкоди,

за участі:

представники позивача ОСОБА_2, ОСОБА_3

відповідача ОСОБА_1

в с т а н о в и в :

Відкрите акціонерне товариство «Тернопільобленерго» (далі позивач) 31 жовтня 2018 року звернулося в Монастириський районний суд Тернопільської області з позовом до ОСОБА_1 (далі відповідач) про стягнення 7020,16 грн. завданої матеріальної шкоди.

В обґрунтування позову відповідач зазначав, що є власником лінії електропередач ПЛ-0,4 кВ від ТП 16 в м. Монастириська.

11 липня 2018 року виникла пожежа в приватному домогосподарстві громадянина ОСОБА_1 за адресою: вул. Садова 11 м. Монастириська. Внаслідок пожежі, причиною котрої було коротке замикання електромережі, пошкоджено повітряну лінію електропередач, яка пролягає через подвіря над господарською будівлею (гаражем), а саме, під дією вогню та високою температурою розплавився самоутримний ізольований провід 4*50 (СІП), чим завдано ВАТ Тернопільобленерго» Монастириського РЕМ матеріальної шкоди. Позивач звертався до відповідачів з проханням досудового врегулювання спору, натомість відповідач добровільно відшкодувати завдану шкоду відмовився.

Посилаючись на зазначені обставини, позивач просив суд стягнути з ОСОБА_1 на свою користь матеріальну шкоду в розмірі 7020,16 грн. та 1762 грн. судових витрат за сплачений судовий збір.

Ухвалою суду від 12.11.2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи. Задовольнивши клопотання позивача від 07.12.2018 року судом постановлено ухвалу про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У судовому засіданні представники позивача підтримали позовні вимоги та надали пояснення аналогічні тим, що вказані у позовній заяві та заявах по суті справи.

Відповідач заперечив щодо задоволення позову, подавши відзив на нього та за кілька днів після отримання відповіді на відзив заперечення (а.с.27-28).

Мотиви заперечень в основному зводяться до того, що підстав для задоволення позову немає, оскільки факт пожежі та розмір заподіяної шкоди не підтверджується належними й допустимими доказами. Також відповідач вважає, що подав достатньо доказів, які свідчать про заподіяння шкоди не з його вини, а це відповідно до ч. 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) є підставою для звільнення його від деліктної відповідальності. Окрім цього, відповідач у відзиві пояснював причину пожежі непереборною силою (а.с. 45), а у запереченнях казусом (а.с. 82).

В судовому засіданні відповідач надав пояснення, аналогічні тим що вказані в письмових заявах по суті справи. Окрім цього вказав, що ймовірним джерелом пожежі стало коротке замикання електромережі неналежно прокладеною в його гаражі, однак вини його у цьому немає, оскільки монтаж електромережі в гаражі здійснював попередній власник будинковолодіння, а не він особисто. Повідомив, що перед пожежею вмикав заточний верстат для заточування деталей необхідних для ремонту свого автомобіля. Під час виникнення пожежі намагався порошковим вогнегасником погасити пожежу, однак не зміг через його незадовільний стан. Також зазначав, що гараж не був обладнаний належними первинними засобами пожежогасіння. Також вказував, що реконструкцію лінії електричних мереж 10-0,38 кВ в м. Монастириська, було проведено з порушенням, оскільки вказана мережа неповинна була проходити над його господарськими будівлями.

Розглянувши у відповідності до вимог частини 8 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, заслухавши вступне слово представника позивача, відповідача, ознайомившись з письмовими доказами, якими сторони обґрунтовують позовні вимоги та заперечення на позов, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків суд вважає, що позов підлягає до задоволення з таких міркувань.

Судом встановлено, що над земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: м. Монастириська, вул.. Садова 11 проходить лінія електропередач ПЛ-0,4 кВ від ТП 16, що забезпечує електропостачання до споживачів Монастириського РЕМ. Власником вказаної повітряної лінії електропередач є ВАТ «Тернопільобленерго» (а.с. 6).

На вищезазначеній земельній ділянці знаходиться житловий будинок з надвірними спорудами, такими як: цегляна літня кухня, гараж, цегляний сарай, цегляна вбиральня, металеві ворота, огорожа, бетонна відмостка. Власником вказаного будинковолодіння є відповідач ОСОБА_1, що підтверджується копією договору купівлі продажу житлового будинку від 05 грудня 2003 року серії ВВА № 481595 зареєстрованого в реєстрі за № 1100 (а.с. 84).

11.07.2018 року в одній із надвірних споруд відповідача ОСОБА_1 виникла пожежа.

Як встановлено з акта про пожежу від 11.07.2018 року, складеного комісією у складі: головного інспектора СРПП Монастириського ВП ДСНС ОСОБА_4М, старшого лейтенанта поліції Монастириського відділення поліції Теребовлянського ВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_5, за участі відповідача ОСОБА_6Г, 11.07.2018 р. в 12 год. 46 хв. год. в гаражі, що належить до домогосподарства ОСОБА_1 виникла пожежа до гасіння (ліквідації) якої залучався черговий караул 19 Державної пожежно-рятувальної частини у ДСНС України у Тернопільській області. Пожежею знищено: покриття та перекриття на площі 40 м2., прямі збитки від пожежі орієнтовано складають 37000,00 грн., побічні збитки орієнтовано складають - 37100,00 грн., ймовірною причиною пожежі стало коротке замикання електромережі ( а.с.68-67).

Окрім цього, оперативною бригадою Монастириського РЕМ за наслідками позачергового огляду повітряної лінії електропередач виявлено, що в результаті пожежі в господарстві ОСОБА_1 пошкоджений (згорів) самоутримний ізольований провід 4*50 (СІП), що призвело до припинення електропостачання споживачів Монастириського РЕМ. Вказані обставини підтверджуються копіями листка огляду від 11.07.2018 року та дефектного акту (а.с.8).

Також ці обставини в судовому засіданні підтвердив свідок ОСОБА_7, який у своїх показаннях зазначив, що він як начальник караулу служби цивільного захисту 11.07.2018 року був залучений до гасіння пожежі, що сталася за адресою: м. Монастириська, вул.. Садова, 11. Свідок повідомив, що пожежа виникла у внутрішній частині гаражу ймовірно від короткого замикання електромережі. Полумя швидко поширилося на горище, яке було захаращене деревяними віконними рамами, що підсилили розгорання. Полумя сягало від 2 до 4 м. у наслідок пожежі згоріло перекриття гаражу й була пошкоджена повітряна лінія електропередач, що проходила над гаражем відповідача.

11.07.2018 року Монастириським РЕМ на обєкті ПЛ-0,4 кВ Ф-4 від КТП-16 з метою відновлення подачі електроенергії до споживачів Монастириського РЕМ проведено тимчасову ліквідацію пошкодження на лінії, а саме здійснено заміну (демонтаж) проводу, що підтверджується ОСОБА_3 приймання виконаних робіт від 11.07.2018 року (а.с.10-11).

Як убачається із записів в оперативно-технічному журналі, 11.07.2018 року черговий УДСНС повідомив диспетчера Монастириського РЕМ про пожежу на вул.. Садова. О 13 год. 25 хв. в журналі зафіксовано, що внаслідок пожежі, що виникла в гаражі ОСОБА_1, виявлено пошкоджений СІП, що проходить над даним гаражем (ПЛ-0,4 кВ фідер-4 КТП-16). Повітряна лінія ПЛ-0,4 кВ фідер-4 КТП-16 забезпечує електропостачання споживачам на вулиці С.Бандери м. Монастириська. При огляді КТП-16 працівниками Монастириського РЕМ виявлено автоматично відключений автоматичний вимикач 0,4 кВ фідера 4, (запис в журналі о13 год. 32 хв.) В результаті відключення фідера4 без електропостачання залишилися споживачі Монастириського РЕМ по вулиці С.Бандери, м. Монастириська. 11 липня 2018 року електропостачання споживачам, які залишилися без електроенергії, внаслідок пошкодження ПЛ-0,4 кВ фідер-4 КТП-16 пожежею в домогосподарстві ОСОБА_1, було відновлено по тимчасовій схемі (а.с. 16-19, 113).

Як встановлено із пояснень представника позивача в судовому засіданні, провести ремонт пошкодженої лінії 11 липня 2018 року бригадою Монастириського РЕМ не виявилося можливим по причині відсутності самоутримного ізольованого проводу.

Витрати по тимчасовій ліквідації пошкодженої лінії, а саме заміні (демонтажу) проводу склали 1842 грн. 92 коп., що також підтверджується рахунком-фактурою № МР-0000950 від 11.07.2018 року (а.с.15).

19.07.2018 року Монастириським РЕМ на обєкті ПЛ-0,4 кВ Ф-4 від КТП-16 м. Монастириська проведено ремонт пошкодженої лінії, а саме замінено провід типу СІП, що підтверджується ОСОБА_3 приймання виконаних робіт за 19.07.2018 року (а.с.12-13).

Витрати по ремонту пошкодженої ПЛ-0,4 кВ Ф-4 від КТП-16, заміна проводу типу СІП склали 5177 грн. 24 коп., що також підтверджується рахунком-фактурою № МР-0000933 від 19.07.2018 року (а.с.14).

Як вбачається з довідки Монастириського РЕМ, електроустановки та електромережі лінії електропередач 0,4 кВт, якими забезпечується електропостачання споживачів по вулиці Садовій, м. Монастириська, 11 липня 2018 року працювали в нормальному режимі без відхилень експлуатаційних параметрів від гранично допустимих значень чи порушень надійності роботи електромережі,технологічних порушень в роботі обладнання та енергосистеми не виникало, перепадів напруги не було, параметри якості електричної енергії відповідали параметрам, визначеним у ДСТУ ЕН 50160:2014 «Характеристики напруги електропостачання в електричних мережах загального призначення». Роботи з обслуговування електромережі 11 липня 2018 року не проводилися (а.с. 113).

Як убачається зі звіту про ймовірну причину виникнення пожежі від 11.07.2018 року, складеного провідним інспектором Монастириського РС УДСНС України у Тернопільській області ОСОБА_4 для встановлення ймовірних причин виникнення пожежі відпрацьовувались можливі версії виникнення пожежі. Перша необережне поводження з вогнем, друга порушення правил пожежної безпеки при експлуатації та влаштуванні електрообладнання. І як висновок, провідний інспектор Монастириського РС УДСНС України у Тернопільській області ОСОБА_4 констатує, що враховуючи результати огляду місця події, опитування учасників гасіння пожежі, свідків і аналізу розглянутих версій, найбільш ймовірною причиною виникнення пожежі є коротке замикання електропроводки, оскільки в осередку пожежі виявлено оплавлену електропроводку та мікрохвильову піч, на момент обстеження в електромережу залишились увімкнені електроприлади.

Як пояснив в судовому засіданні представник позивача головний інженер Монастириського РЕМ ОСОБА_3 виникнення короткого замикання обумовлюється довготривалою або неправильною експлуатацією електрообладнання, порушенням ізоляції проводів та/або перевантаженням у електромережі, наявністю проводів із заниженою прохідністю, встановлення у місцях зєднань проводів (жил) коробок із нестійких до полумя матеріалів. В період короткого замикання струм значно перевищує величини струму нормального режиму, за таких умов температура струмопровідних жил різко зростає, що викликає займання ізоляційних матеріалів, а в окремих випадках розплавлення металу проводів та жил кабелю.

Із копій матеріалів що надійшли на адресу Монастириського районного суду Тернопільської області відповідно до ухвали про витребування доказів від 16 січня 2019 року вбачається, що 11 липня 2018 року громадянин ОСОБА_1 надав капралу поліції Монастириського відділення поліції ТВП ГУНП в Тернопільській області письмові пояснення. У своїх поясненнях ОСОБА_1Г вказав: «11.07.2018 року близько 12 год. 40 хв. проводив ремонтні роботи на подвірї свого домогосподарства, а саме ремонтував автомобіль. Коли обточував деталь на точильному станку, що знаходився у гаражі закоротила проводка і з горища почав йти дим я зрозумів, що почався пожар».

Із пояснень наданих відповідачем у судовому засіданні встановлено, що гараж він використовував для виконання ремонтних робіт. У приміщенні гаражу знаходилися електричні прибори, що живилися від електроенергії. Електропроводка у гаражі була прокладена попереднім власником будинковолодіння з порушенням правил пожежної безпеки, оскільки електропроводи були прокладені без використання металевих труб, а з'єднання (скрутки, стики) проводів без металевих коробок, проводка була виконана шляхом зєднання мідних та алюмінієвих жил. 11 липня 2018 року, як зазначив відповідач, близько 12 год. він займався ремонтом автомобіля та за кілька хвилин до пожежі у гаражі використовував електроприлад заточний верстат. За кілька хвилин потому помітив, як від нагріву зєднувальної пластмасової коробки у місці зєднання проводів, загорілося приміщення гаражу. Відповідач своїми силами намагався загасити полумя, однак через неналежний стан вогнегасника не зміг цього зробити. Вогонь швидко поширився на горище на якому перебували деревяні вікна та інші предмети. Після чого він зателефонував до районного сектору УДСНС у Тернопільській області та повідомив про пожежу.

Отже, як встановлено в судовому засідання, оскільки це підтвердив і сам відповідач, пожежа у гаражі виникла через незадовільний стан електромережі.

Визначаючись щодо спірних правовідносин, які виникли між сторонами, суд виходив з наступного.

За положеннями частин першої та третьої ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до частини першої ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно частини четвертої ст. 319 ЦК України власність зобов'язує, це означає, що власник повинен не лише користуватися майном, вилучати з нього корисні властивості, але й нести відповідальність перед громадою, суспільством за належне використання цих прав. Отже всі свої дії відносно реалізації свого права він має співвідносити з загальним правилом, тобто ним не можуть порушуватися права інших осіб, суспільства. Реалізуючи право власності на річ власник має діяти в певному правовому режимі (додержуватися певних механізмів здійснення прав, наприклад правил будівництва, правил протипожежної безпеки, правил безпечного використання електромереж).

Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Тягар утримання майна полягає в тому, що за загальним правилом саме власник як господар своєї речі зобовязаний турбуватися про неї, забезпечувати її охорону, підтримувати в належному стані й ремонтувати її. Таке зобовязання щодо належного утримання майна виникає з моменту набуття цього майна у власність.

Невиконання власником свого обов'язку по утриманню власності може створювати небезпеку для третіх осіб.

Згідно зі ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач.

Відповідно до Правил улаштування електроустановок затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 21.07..2017 року № 476, електропроводку в горищних приміщеннях треба виконувати проводами і кабелями з мідними жилами. Зєднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів треба виконувати за допомогою опресовування, зварювання, паяння або стискних пристроїв (гвинтових, болтових тощо) з урахуванням вимог чинних інструкцій, затверджених в установленому порядку (пункт 2.1.53). Пунктом 2.1.26 вказаних Правил передбачено, що у разі прокладання незахищених проводів на ізолювальних опорах у місцях проходження проводів крізь стіни або перекриття кожен провід треба прокладати в окремій ізоляційній трубі. Зєднувальні й відгалужувальні коробки та ізоляційні корпуси зєднувальних і відгалужувальних стискних пристроїв мають бути виготовленими з негорючих або стійких до поширення полумя матеріалів (пункт 2.1.59 Правил).

Відповідно до приписів частини шостої ст. 55 Кодексу цивільного захисту: «обов'язок із забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, комунального, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників квартир, а в жилих приміщеннях приватного житлового фонду та інших спорудах, приватних житлових будинках садибного типу, дачних і садових будинках з господарськими спорудами та будівлями - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму».

Відповідно до пунктів 2, 7 частини другої ст. 21 цього Кодексу громадяни України зобов'язані дотримуватися заходів безпеки у побуті, виконувати правила пожежної безпеки, забезпечувати будівлі, які їм належать на праві приватної власності, первинними засобами пожежогасіння.

Частиною третьою ст. 386 ЦК України встановлено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової шкоди.

Відповідно до частини першої ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Вказана стаття унормовує загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов'язань.

Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв'язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди.

Шкода - це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом.

Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків.

Причинний зв'язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв'язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода- наслідком.

Позивач вказує, що шкоду заподіяно відповідачем, тому відсутність вини у заподіянні шкоди повинен доводити саме відповідач.

Дійсно, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини.

Відповідно до частини другої ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги.

Виходячи з цього, особа, яка вимагає відшкодування збитків (як грошової оцінки матеріальної шкоди), повинна довести факт заподіяння збитків (шкоди), розмір понесених збитків, (шкоди) безпосередній причинно-наслідковий зв'язок між неправомірними діями особи, яка спричинила збитки (шкоду), та самими збитками (шкодою). А відповідач має довести, що такі збитки (шкода) завдані не з його вини.

Положеннями частини першої ст. 1192 ЦК України встановлено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, майно позивача було пошкоджено внаслідок пожежі в домогосподарстві відповідача, що трапилася 11 липня 2018 року.

Окрім того з пояснень відповідача встановлено, що електромережа у гаражі відповідача була прокладена попереднім власником домогосподарства, з порушенням правил протипожежної безпеки.

В судовому засіданні також встановлено, що відповідач, попри те що знав про небезпечний стан електромережі, однак з момету набття будинковолодіння у власність, тобто із 2003 року, жодних дій з приводу приведення електромережі до належного стандарту протипожежної безпеки не здійснював.

Згідно п. 8 розділу IV «Облік та аналіз пожеж» Інструкції з організації роботи підрозділів пожежної безпеки Національної поліції України затвердженої Міністерством Внутрішніх Справ України 22.11.2016 № 1227, вбачається, що документом, який засвідчує факт виникнення пожежі, є акт про пожежу. Акт про пожежу складається комісією на місці виникнення події в термін 24 години з моменту ліквідації пожежі.

Із поданого позивачем акту про пожежу від 11.07.2018 року, складеного комісією у складі: головного інспектора СРПП Монастириського ВП ДСНС ОСОБА_4М, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 та за участі відповідача ОСОБА_6Г, встановлено, що ймовірною причиною пожежі стало коротке замикання електромережі. Жодних заперечень чи зауважень з приводу причини виникнення пожежі відповідач під час складання цього акта не висловлював, що вказує на його згоду із такою версією.

Тобто, наданий позивачами акт за формою та змістом відповідає встановленій формі, не суперечить іншим доказам у справі, а наведені в ньому дані відповідачем не спростовані.

Зі звіту про ймовірну причину виникнення пожежі від 11.07.2018 року, складеного провідним інспектором Монастириського РС УДСНС України у Тернопільській області ОСОБА_4 встановлено, що найбільш ймовірною причиною виникнення пожежі є коротке замикання електропроводки.

Із письмових пояснень відповідача, також встановлено, що коли той 11.07.2018 року у гаражі обточував на заточному верстаті деталь, відбулося коротке замикання електропроводки, після чого виникла пожежа на горищі.

Із пояснень наданих відповідачем у судовому засіданні встановлено, що домогосподарство відповідача в порушення правил протипожежної безпеки не було обладнане належними первинними засобами пожежогасіння.

Оцінюючи в сукупності докази, наявні в матеріалах справи, суд констатує, що позивачем в даній справі доведено: факт заподіяння збитків (шкоди) ВАТ «Тернопільобленерго» відповідачем (даний факт вбачається з сукупного аналізу доказів по справі - акту про пожежу від 11 липня 2018 року, звіту про причину виникнення пожежі від 11 липня 2018 року, даними оперативного журналу (а.с 16-19), даними дефектного акту від 11 липня 2018 року, листком огляду (перевірки) ПЛ напругою 0,4 кВ, показаннями свідка ОСОБА_7; розмір понесених збитків (шкоди) підтверджується актом приймання виконаних робіт від 11.07.2018 року (а.с.10-11), рахунком-фактурою № МР-0000950 від 11.07.2018 року (а.с.15), актом приймання виконаних робіт за 19.07.2018 року (а.с.12-13), рахунком-фактурою № МР-0000933 від 19.07.2018 року (а.с.14); безпосередній причинно-наслідковий зв'язок між неправомірними діями особи, яка спричинила збитки та самими збитками (з вказаних вище доказів, наявних у справі вбачається, що пожежа, яка виникла у господарстві відповідача сталася внаслідок неналежно проведеної у гаражі електромережі, тобто шкода стала обєктивним наслідком поведінки відповідача).

Відтак, для того аби не задовільняти даний позов, в силу дії статті 1166 ЦК України, саме відповідач мав довести, що шкода завдана не з його вини.

Вина у цивільному праві це невжиття особою всіх залежних від неї заходів для належного виконання зобовязання або для запобігання заподіяної шкоди. Вина можлива у формі умислу або необережності. Умисел означає, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій, передбачала їх негативні наслідки і бажала настання шкоди.

Необережність може бути грубою та простою (легкою), залежно від ступеня нехтування винною особою своїми обовязками за зобовязаннями, з урахуванням конкретних обставин справи. Проста необережність це недотримання високих вимог, які ставляться до так званого «доброго господаря». Груба необережність це недотримання елементарних вимог обачливості, відсутність передбачливості, якої можна вимагати від пересічної людини.

Отже, як зазначалося вище, відсутність вини у завданні шкоди зобовязаний доводити сам завдавач шкоди тобто відповідач і це він в силу ст.ст. 77-80 ЦПК України повинен довести належними, допустимими, достовірним та достатніми доказами.

Натомість з поданих відповідачем ОСОБА_1 письмових доказів, відсутні ті з них, що спростовують його вину у заподіянні шкоди позивачу. ОСОБА_3 того, із пояснень відповідача встановлено, що він знав про незадовільний стан електромережі, йому було відомо, що в місці зєднання (стиків) проводів, з якого скоріш за все розпочалася пожежа, була встановлена нестійка до полямя пластмасова коробка, також, відповідач знав про відсутність у його домоволодінні належних до використання первинних засобів пожежогасіння, знав також відповідач і про те, що горище гаражу захаращене деревяними віконними рамами, що є матеріалом який сприяє розгоранню. За таких обставин відповідач не проявив елементарних вимог обачливості, не передбачив ймовірних ризиків, не вжив всіх залежних від нього заходів для запобігання заподіяної шкоди, хоча зобовязаний був це зробити, оскільки є власником домогосподарства у якому виникла пожежа і повинен був забезпечити належний стан електромережі та дотримуватися правил пожежної безпеку в своєму господарстві. Отже, вказані вище обставини свідчать про наявність вини відповідача у формі грубої необережності.

Посилання відповідача, на ту обставину, що коротке замикання виникло через неналежно монтовану електромережу в гаражі попереднім власником є неспроможними, оскільки це не звільняє його від обовязку як нового власника, а власником домогосподарства він став ще у 2003 році, належно утримувати свою власність дотримуючись при цьому обовязкових протипожежних правил та правил безпечного використання електричних приладів.

Відповідач, як на одну з підстав своїх заперечень, вказував, що реконструкцію лінії електричних мереж 10-0,38 кВ в м. Монастириська, було проведено з порушенням, оскільки вказана мережа неповинна була проходити над господарськими будівлями відповідача, а тому підстав для відшкодування шкоди немає. Натомість, жодних доказів на обґрунтування таких доводів відповідач не надав. Окрім цього, як встановлено в судовому засіданні під час реконструкції електричної мережі 10-0,38 кВ в м. Монастириська проводилася лише заміна неізольованого проводу на самоутримний ізольований провід, опори не замінювалися за виключенням аварійних. Також встановлено, що відстань від закінчення споруди гаражу до лінії електропередач ПЛ-0,4 кВ від ТП 16 була не менше 2,5 метра, що відповідає правилам улаштування електроустановок.

Також суд критично ставиться до доводів відповідача про наявність казусу чи непереборної сили з таких підстав.

По-перше, відповідач сам конкретно не вказав, що саме мало місце чи казус (випадок) чи непереборна сила.

По-друге, під правовим випадком (казусом) розуміється така подія або її результат (наслідки), яких могло й не бути, але які не були відвернуті відповідальною особою тільки тому, що їх неможливо було передбачити і запобігти через раптовість їх настання. Особа, яка порушила зобов'язання, звільняється від відповідальності, якщо доведе, що вона вчинила всі необхідні дії для належного його виконання. Випадковою визнається шкода, заподіяння якої особа не змогла відвернути, незважаючи на те, що вона вжила всіх залежних від неї заходів, спрямованих на її запобігання. Разом з тим, як установлено в судовому засіданні відповідач не вжив усіх від нього залежних заходів задля належного утримання свого майна, допустив порушення правил пожежної безпеку так і не забезпечив безпечний стан електромережі.

По-третє, непереборна сила - це надзвичайна та невідворотна зовнішня подія, що позбавляє можливості за даних обставин запобігти негативним наслідкам її прояву. Непереборна сила є об'єктивним явищем, тобто подією, яка не залежить від волі, свідомості та бажання людини. При цьому ця подія, як правило, має стосовно діяльності суб'єкта зовнішній характер втручання. Натомість, як установлено в судовому засідання пожежа, що виникла в домогосподарстві відповідача могла бути відвернута через належний стан електромережі та наявність первинних протипожежних засобів, а ефект від полумя міг бути набагато меншим коли б відповідач не зберігав на горищі деревяні віконні рами, які підсилили горіння. Отже це свідчить що пожежа виникла внаслідок бездіяльності відповідача, а не повязана із обєктивним явищем, що мав зовнішній характер втручання.

За таких обставин суд відкидає вказані доводи як неспроможні.

Отже позивачем надано достатньо доказів на обґрунтування факту спричинення йому саме відповідачем ОСОБА_1 майнової шкоди, внаслідок пожежі, що сталася через протиправну бездіяльність відповідача та розміру майнової шкоди.

В свою чергу відповідач ОСОБА_1, протилежного суду не довів, а також не вказав інших осіб, з вини яких спричинена пожежа, не обґрунтував причини, що об'єктивно унеможливлювали б завдання шкоди саме з його вини.

Таким чином позов є обґрунтованим та узгоджується із законодавством, а тому підлягає до задоволення.

Судові витрати за розгляд позовної заяви, в силу дії статті 141 ЦПК України, суд покладає на відповідача з огляду на задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. 124, 129 Конституції України, ст.ст.12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, -

у х в а л и в :

1. Позовні вимоги Відкритого акціонерного товариства «Тернопільобленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди задовольнити.

2. Стягнути з ОСОБА_1 на користь Відкритого акціонерного товариства «Тернопільобленерго» (Монастириський район електричних мереж) 7020 (сім тисяч двадцять) грн. 16 коп. завданої матеріальної шкоди на розрахунковий рахунок Монастириського РЕМ №1954 в АТ «Ощадбанк», МФО 338545 код 25782009.

3. Стягнути з ОСОБА_1 в користь Відкритого акціонерного товариства «Тернопільобленерго» (Монастириський район електричних мереж) сплачений судовий збір в розмірі 1762 грн. 00 коп. на розрахунковий рахунок Монастириського РЕМ №1954 в АТ «Ощадбанк», МФО 338545 код 25782009.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду через Монастириський районний суд Тернопільської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі ухвалення рішення за відсутності учасників справи протягом тридцяти днів з дати складення повного судового рішення.

У разі оголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

Позивач: Відкрите акціонерне товариство «Тернопільобленерго», (), юридична адреса місцезнаходження: вул.Енергетична №2 м.Тернопіль, 46010.

Відповідач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 (паспорт серії МС №723264, ІПН НОМЕР_1), проживаючого (зареєстрованого) за адресою: вул.Садова №11 м.Монастириська Тернопільська область.

Повний текст судового рішення складено 25.01.2019 року.

Суддя ОСОБА_8