УХВАЛА

24 січня 2019 року

м. Київ

справа № 760/1409/15-ц

провадження № 61-19043ск18

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Кузнєцова В. О., Стрільчука В. А.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

відповідачі: Державна казначейська служба України, прокуратура міста Києва,

провівши у порядку письмового провадження попередній розгляд справи за касаційною скаргою заступника прокурора міста Києва на рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 25 листопада 2016 року, ухвалене у складі судді Букіної О. М., та ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 20 березня 2017 року, постановлену колегією у складі суддів: Болотова Є. В., Білич І. М., Поліщук Н. В.,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 25 листопада 2016 року позов ОСОБА_4 задоволено частково.

Стягнено з Державного Бюджету України шляхом списання у безспірному порядку з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_4 у відшкодування моральної шкоди 1 044 000 гривень і у відшкодування втраченого середнього заробітку - 37 715,20 гривень.

У задоволенні позовних вимог, пред'явлених до прокурори міста Києва, відмовлено. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 20 березня 2017 року апеляційну скаргу заступника прокурора міста Києва залишено без задоволення, а рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 25 листопада 2016 року - без змін.

У квітні 2017 року заступник прокурора міста Києва звернувся до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ з касаційною скаргою, у якій просить рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 25 листопада 2016 року і ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 20 березня 2017 року скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у позові.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 травня 2017 року відкрито касаційне провадження у справі.

Відповідно до пункту 6 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ діяв в межах повноважень, визначених процесуальним законом, до початку роботи Верховного Суду та до набрання чинності відповідним процесуальним законодавством, що регулює порядок розгляду справ Верховним Судом.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», за яким судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд (стаття 388 ЦПК України).

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIIІ «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У квітні 2018 року вказана справа надійшла до Верховного Суду.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України у редакції Кодексу на час проведення попереднього розгляду справи, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК Українипідставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини п'ятої статті 401 ЦПК Українисуд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частиною третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя зі складу суду дійшов такого висновку. Про призначання справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

У зв'язку з відсутністю підстав, встановлених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, та наявністю обставин, передбачених частиною п'ятою цієї статті, суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду.

З урахуванням категорії і складності справи касаційний суд дійшов висновку про необхідність перегляду судового рішення колегією суддів суду касаційної інстанції у складі п'яти суддів (частини четверта, одинадцята статті 34 ЦПК України).

У касаційній скарзі заступник прокурора міста Києва просить розглядати справу за участю прокурора прокуратури міста Києва і прокурора Генеральної прокуратури України.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 21 жовтня 2010 року у справі «Zhuk v. Ukraine», процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачили відповідні юридичні норми.

Під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (стаття 400 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 ЦПК України. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться (частина тринадцята статті 7 ЦПК України).

Оскільки розгляд справ у суді касаційної інстанції здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи і необхідності виклику сторін для надання пояснень у цій справі не встановлено, касаційний суд відмовляє заступнику прокурора міста Києва у задоволенні клопотання про розгляд касаційної скарги за участю прокурора прокуратури міста Києва і прокурора Генеральної прокуратури України.

Керуючись статтями 7, 34, 400, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_4 до Державної казначейської служби України, прокуратури міста Києва про відшкодування моральної шкоди і втраченого середнього заробітку за касаційною скаргою заступника прокурора міста Києва на рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 25 листопада 2016 року та ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 20 березня 2017 року призначити до судового розгляду колегією у складі п'яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Заступнику прокурора міста Києва у задоволенні клопотання про розгляд справи за участю прокурора прокуратури міста Києва і прокурора Генеральної прокуратури України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. О. Карпенко В. О. Кузнєцов В. А. Стрільчук