У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.12.2019 Справа №607/8139/19

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області

в складі: головуючого Братасюка В.М.,

за участю секретаря Созанської Т.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Тернополі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

03.04.2019року ОСОБА_1 подано цивільний позов до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Справа призначалася до розгляду на 03.06.2019року, 09.08.2019року, 09.09.2019року, 11.10.2019року, 18.11.2019року, 11.12.2019року.

Проте ОСОБА_1 будучи належним чином повідомленою (за зазначеною нею ж у позовній заяві адресою) Судом про час і місце судового розгляду на 03.06.2019року, 09.08.2019року, 09.09.2019року, 11.10.2019року, 18.11.2019року, 11.12.2019року не з`явилася в судове засідання, не повідомивши про причину неявки, не подавши заяви про розгляд справи за власної відсутності та не забезпечивши явки належного представника в судове засідання.

Кореспонденція, скерована на адресу позивача повернулася на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п.1. ч.2 ст.44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживання процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Одними із засад цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи, а також неприпустимість зловживання процесуальним правом.

Визначення розумного строку наводить ЄСПЛ у п. 25 Рішення «Соломахін проти України» від 24.09.2012 року (заява №24429/03) - що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади (див. серед багатьох інших джерел рішення у справі «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. France) [ВП], заява № 30979/96, п. 43, ECHR 2000-VII).

Відповідно до ч.3 ст.44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, подання.

За таких обставин, враховуючи поведінку позивача ОСОБА_1 , яка жодного разу в судові засідання не зявилася, впродовж восьми місяців не цікавилася розглядом власного позову, кореспонденція направлена на адресу позивача АДРЕСА_1 , що зазначена у позові, поверталася на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання», позивач впродовж майже року жодним чином не цікавиться розглядом власного позову, хоча окрім поштових повідомлень інформація про хід справи регулярно публікується на офіційному веб сайті суду, заяв про відкладення розгляду справи чи розгляд справи за відсутності сторони позивача не подано, Суд розцінює вказані дії, як відсутність у позивача будь якого інтересу щодо результатів розгляду його позову, а її дії такими, що спрямовані на безпідставне затягування розгляду справи та незацікавленість у розгляді справи, і містять ознаки зловживання процесуальним правом.

А тому з урахуванням обставин справи, ОСОБА_4 вважає, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.44 ЦПК України ,-

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, визначеному п.15.5 Розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, до Тернопільського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через суд першої інстанції, у 15-денний строк з дня проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий суддяВ. М. Братасюк