Провадження №: 2/755/6808/19
УХВАЛА

про відкриття провадження

"10" грудня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Управління будівництва Хмельницької АЕС» (місцезнаходження: 30100, Хмельницька область, м.Нетішин, вул.. Ринкова, 5) до ОСОБА_1 (зазначене в позовній заяві місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (останнє відоме зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ; місцезнаходження майна: АДРЕСА_3 ), третя особа - Товариства з обмеженою відповідальністю «Укоінвестбуд» (місцезнаходження: 02068, м.Київ, вул. Ахматової, 13-А), про визнання права власності на квартиру, -

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду м. Києва звернувся представник ПАТ «Управління будівництва Хмельницьої АЕС» - Голова правління Оцабрик Д.П. з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - ТОВ «Укоінвестбуд», в якому просить визнати право власності ПАТ «Управління будівництва Хмельницьої АЕС» на квартири АДРЕСА_4 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно:000).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач, як інвестор, набув майнові права на квартиру АДРЕСА_4 на підставі векселю серії АА № 1355212 на суму 779 298,51 грн, проте державна реєстрація не була проведена. Згодом позивачу стало відомо, що право власності на вказану квартиру незаконно зареєстровано за ОСОБА_1 . Рішенням суду по справі №755/6105/19 від 20 травня 2019 року визнано незаконним та скасоване рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Борозенець Юліани Георгіївни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер: 36060728 від 10 липня 2017 року, запис номер 21306341 від 05 липня 2017 року про право власності за ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_4 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Отримавши рішення суду, маючи наміри провести державну реєстрацію квартири, позивач дізнався з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що ОСОБА_1 продав квартиру ОСОБА_2 , чим порушив права позивача. Спірна квартира вибула з володіння як позивача так і

ТОВ «Укоінвестбуд» (забудовника) поза їх волею. Оскільки позивач правомірно набув права власності на спірну квартиру, він звертається до суду саме у спосіб про визнання права з метою проведення державної реєстрації нерухомості, як це передбачено Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

13 листопада 2019 року вказану позовну заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

03 грудня 2019 року позивач направив до суду повідомлення про усунення недоліків ухвали (яке отримано судом 09 грудня 2019 року), долучивши до нього звіт про оцінку майна №02/2811, витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадянських формувань та оригінал платіжного доручення від 02 грудня 2019 року про доплату судового збору..

Вивчивши зміст позовної заяви та доданих до неї документів, враховуючи, що позивачем виконані вимоги суду, викладені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, приходжу до висновку, що позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

Згідно із частинами 2, 4 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч.6 ст.19 ЦПК України).

Суд враховує положення ч.ч. 1 - 4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи і не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому приходжу до висновку про те, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За таких обставин, враховуючи вимоги частин 1- 4 ст. 274, ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 175, 177, 187, 261, 274-279, 352-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Управління будівництва Хмельницьої АЕС» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Укоінвестбуд», про визнання права власності на квартиру.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

Роз`яснити відповідачам право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідачів, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідачі зобов`язані надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачам відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідачі мають право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачами у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідачі викладають свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо позову або відзиву, в яких викласти свої аргументи і міркування та відповідні докази на підтримку або заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії даної ухвали. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Відповідачам та третій особі направити копію позовної заяви з додатками.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5 п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: