ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6406/19 Справа № 190/312/18 Суддя у 1-й інстанції - Павловська І. А. Доповідач - Макаров М. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2019 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого судді Макарова М.О.

суддів Демченко Е.Л., Куценко Т.Р.

при секретарі Керімовій-Бандюковій Л.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за апеляційною скаргою прокуратури Дніпропетровської області на рішення Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 16 квітня 2019 року по справі за позовом керівника Жовтоводської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі П`ятихатської районної державної адміністрації Дніпропетровської області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,-

В С Т А Н О В И Л А :

У березні 2018 року керівник Жовтоводської місцевої прокуратури звернувсь до суду в інтересах держави в особі П`ятихатської районної державної адміністрації Дніпропетровської області до ОСОБА_1 про стягнення з нього на користь держави спричинену кримінальним правопорушенням матеріальну шкоду в сумі 132 715,58 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що перевіркою дотримання вимог природоохоронного законодавства, проведеною Державною екологічною інспекцією в Дніпропетровській області, встановлено факт використання ОСОБА_1 земельних ділянок без правовстановлюючих документів внаслідок чого державі заподіяно шкоду на загальну суму 132715,58 грн..

Ухвалою П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 02.11.2017 року по кримінальному провадженню №0000014 ОСОБА_1 звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України, у зв`язку із закінченням строку давності.

З метою захисту інтересів держави та відшкодування збитків завданих кримінальним правопорушенням, оскільки самовільне зайняття земельних ділянок заподіює істотну шкоду економічним інтересам держави, що виявляються у грошових збитках, а саме, несплата штрафних санкцій в умовах гострого дефіциту бюджетних коштів, негативно впливає на поповнення бюджету й може призвести до невиконання соціальних програм, передбачених його витратною частиною та спрямованих на ліквідацію негативного впливу на стан навколишнього природного середовища, керівник Жовтоводської місцевої прокуратури просив суд стягнути з відповідача на користь держави в особі П`ятихатської районної державної адміністрації Дніпропетровської області спричинену кримінальним правопорушенням матеріальну шкоду в сумі 132715,58 грн.

Рішенням Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 16 квітня 2019 року в задоволенні позовних вимог відмовлено в повному обсязі.

Рішення суду мотивоване тим, що прокурором не надано належних та допустимих доказів нездійснення захисту інтересів держави, саме зі сторони П`ятихатської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, та у зв`язку з цим необхідність здійснення судового захисту інтересів держави прокурором. Крім того, судом першої інстанції вказано на відсутність відомостей про земельну ділянку з зазначеним вище кадастровим номером у Державному земельному кадастрі та відповідно у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що позбавляє керівника Жовтоводської місцевої прокуратури правових підстав для звернення до суду в інтересах держави в особі П`ятихатської районної державної адміністрації Дніпропетровської області з метою стягнення матеріальної шкоди за самовільне зайняття даної земельної ділянки через її відсутність в якості об`єкта цивільних прав.

В апеляційній скарзі прокуратура Дніпропетровської області посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просила вказане рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Апеляційна скарга прокуратури обґрунтована тим, що факт самовільного зайняття ОСОБА_1 земельних ділянок, та як наслідок обов`язок відшкодувати завдану державі шкоду, підтверджується Актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, Розпорядженням голови П`ятихатської РДА, матеріалами геодезичних вишукувань, Актом комісійного обстеження земельних ділянок та іншими. Крім того, апелянт зазначає, що твердження суду першої інстанції про те, що земельна ділянка не існує, не відповідає дійсності. Також, апелянт зазначає, що висновок суду першої інстанції про відсутність у прокурора підстав для представництва інтересів держави є необґрунтованим, оскільки судом прийнято позов до розгляду, що свідчить про підтвердження судом наявності у прокурора підстав для представництва інтересів держави в особі П`ятихатської районної державної адміністрації.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду без змін, з наступних підстав.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з недоведеності прокурором усвідомленої пасивної поведінки уповноваженого суб`єкта владних повноважень, та у зв`язку з цим необхідності здійснення судового захисту інтересів держави прокурором. Крім того, судом першої інстанції вказано на відсутність відомостей про земельну ділянку з зазначеним вище кадастровим номером у Державному земельному кадастрі та відповідно у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що позбавляє керівника Жовтоводської місцевої прокуратури правових підстав для звернення до суду в інтересах держави в особі П`ятихатської районної державної адміністрації Дніпропетровської області з метою стягнення матеріальної шкоди за самовільне зайняття даної земельної ділянки через її відсутність в якості об`єкта цивільних прав.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Так, матеріалами справи та судом першої інстанції встановлено, що Актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства 08-09.07.2015 року встановлено, що земельні ділянки, що знаходяться на землях колишнього КСП ім..Кірова на території Холодіївської сільської ради П`ятихатського району Дніпропетровської області засіяні ячменем та використовуються без правовстановлюючих документів, що є порушенням вимог ст..125 Земельного Кодексу України.

На підставі зазначеного акту проведено розрахунок шкоди, який виконано за формулою 1 Розділу 6 «Методики визначення розміру шкоди, заподіяної територіальній громаді, відповідно до Постанови КМУ від 25.07.07 №963 «Про затвердження Методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву без спеціального дозволу». Загальний розмір шкоди заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок №1, 2 складає 132715,58 грн..

Відповідно до комісійного Акту від 29.09.2015 року у складі головного спеціаліста відділу агропромислового розвитку П`ятихатської райдержадміністрації Бобер О.Л. та головного спеціаліста відділу агропромислового розвитку П`ятихатської райдержадміністрації Кравченко Л ОСОБА_2 . проведено огляд земельної ділянки площею -13,7429 га, кадастровий номер № НОМЕР_1 та земельної ділянки площею 36,4360 га, кадастровий номер № НОМЕР_2 , що знаходяться на території Холодіївської сільської ради, які незаконно займав ОСОБА_1 в ході якого встановлено, що земельні ділянки необроблені, по залишкам сільськогосподарських культур були засіяні озимими зерновими та соняшником.

Відповідно до Висновку судового експерта Лябах Н.М. за результатами проведення судово-економічної експертизи №22-18 встановлено, що в обсязі наданих на дослідження документів та враховуючи, що площу самовільно зайнятої ділянки фактично не визначено, розрахунок визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільно зайняття земельних ділянок ОСОБА_1 на землях колишнього КСП ім.Кірова на території Холодіївської сільської ради П`ятихатського району Дніпропетровської області, здійснений державним інспектором з охорони навколишнього середовища Дніпропетровської області на підставі Акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 08-09.07.2015 року в сумі 40 296,30 грн. стосовно земельної ділянки №1 та в сумі 92 419,28 грн. стосовно земельної ділянки №2 документально не підтверджується.

Згідно ухвали П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 02 листопада 2017 року ОСОБА_1 в період з січня 2015 року по вересень 2015 року самовільно зайняв дві земельні ділянки площею 12,9918 га та 29 7966 га, загальною площею 42,7884 га, розташовані в межах колишнього КСП ім.Кірова на території Холодіївської сільської ради П`ятихатського району Дніпропетровської області, що належить державі в особі П`ятихатської районної державної адміністрації Дніпропетровської області.

Зазначеною ухвалою суду ОСОБА_1 звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України на підставі ст.49 КК України у зв`язку з закінченням строків давності. Кримінальне провадження №0000015 по обвинуваченню ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України закрито.

Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності земельна ділянка площею 13,7429 га кадастровий номер НОМЕР_1 цільове призначення якої ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться за адресою Дніпропетровська область П`ятихатський район Холодіївська сільська рада належить П`ятихатській районній державній адміністрації.

Відомості про земельну ділянку площею 29,7966 га (кадастровий номер НОМЕР_2 ) в П`ятихатській районній державній адміністрації відсутні.

Врахувавши викладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що позивачем не доведено причинно-наслідкового зв`язку між поведінкою відповідача та неотриманими доходами позивача та необґрунтовано належними та допустимими доказами розміру збитків.

Відповідно ст.79 Земельного кодексу України, земельна ділянка це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами.

Частиною 2 ст.84 Земельного кодексу України передбачено, що право державної власності на землю набувається і реалізується державою через орган влади відповідно до повноважень, визначених цим Кодексом.

Право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.

Статтею 79-1 Земельного кодексу України визначено, що формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.

В той час як вбачається з Листа наданого П`ятихатською районною державною адміністрацією Дніпропетровської області, відомості про земельну ділянка площею 29,7966 га кадастровий номер НОМЕР_2 взагалі відсутні в Держземкадастрі та у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Встановивши відсутність відомостей про земельну ділянку з зазначеним вище кадастровим номером у Державному земельному кадастрі та відповідно у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відсутність у керівника Жовтоводської місцевої прокуратури правових підстав для звернення до суду в інтересах держави в особі П`ятихатської районної державної адміністрації Дніпропетровської області з метою стягнення матеріальної шкоди за самовільне зайняття даної земельної ділянки через її відсутність в якості об`єкта цивільних прав.

Окрім того, судом вірно не взято до уваги посилання прокуратури на Акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 08-09.07.2015 року, складений представниками Державної екологічної інспекції в Дніпропетровській області, на підставі якого в подальшому проведено розрахунок шкоди, як обґрунтування заявлених позовних вимог, оскільки в зазначеному акті не встановлені межі земельних ділянок, відсутні прив`язка до місцевості та їх індивідуальні визначення, тобто неможливо встановити чи перевірялись саме земельні ділянки з кадастровими номерами НОМЕР_2 та НОМЕР_1 , розташовані на землях колишнього КСП ім.Кірова на території Холодіївської сільської ради П`ятихатського району Дніпропетровської області.

Відповідно до ст.10 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади і здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та іншими законами.

Прокурором при зверненні до суду не зазначено причин неможливості звернення П`ятихатською районною державною адміністрацією Дніпропетровської області з позовом для здійснення своїх прав та охоронюваних законом інтересів в судовому порядку.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами цивільного розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (KOROLEV v. RUSSIA (no. 2), № 5447/03, § 33, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року; MENCHINSKAYA v. RUSSIA, № 42454/02, § 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року).

Згідно пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Тлумачення пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

У пункті 3 частини першої статті 131-1 Конституції України міститься відсилання до окремого закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким є Закон України від 14 жовтня 2014 № 1697-VII «Про прокуратуру».

У частині третій статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Тлумачення частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє зробити висновок, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: (а) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; (б) у разі відсутності такого органу.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Згідно з частиною четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Так, у долученому до матеріалів справи листі П`ятихатської районної державної адміністрації Дніпропетровської області №61-417/000///363-18 від 08.02.2018 року зазначено про те, що останньою заходи щодо стягнення з ОСОБА_3 шкоди у розмірі 132715,58 грн. не вживалися, оскільки ініціатором позову про стягнення шкоди, завданої самовільним зайняттям земельної ділянки виступила Жовтоводська місцева прокуратура в інтересах держави.

При цьому, обґрунтованих причин неможливості П`ятихатської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, яка є самостійною юридичною особою з відповідною процесуальною дієздатністю, самостійно здійснювати захист своїх прав та охоронюваних законом інтересів у судовому порядку, позивачем наведено не було.

Такими, чином, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про не доведеність нездійснення захисту інтересів держави саме зі сторони П`ятихатської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, та у зв`язку з цим необхідність здійснення судового захисту інтересів держави прокурором.

Доводи апелянта в скарзі про те, що факт самовільного зайняття ОСОБА_1 земельних ділянок, та як наслідок обов`язок відшкодувати завдану державі шкоду, підтверджений належними доказами, а також те, що твердження суду першої інстанції про те, що земельна ділянка не існує, не відповідає дійсності, та, що висновок суду першої інстанції про відсутність у прокурора підстав для представництва інтересів держави є необґрунтованим, - колегія суддів вважає безпідставними, оскільки при вирішенні вказаного спору ні судом першої інстанції, ні судом апеляційної інстанції не було встановлено наявності виключного випадку для подання позову керівника Жовтоводської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі П`ятихатської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, так як позивачем не було наведено обґрунтованих причин неможливості П`ятихатської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, яка є самостійною юридичною особою з відповідною процесуальною дієздатністю, самостійно здійснювати захист своїх прав та охоронюваних законом інтересів у судовому порядку.

Інші твердження апелянта колегією суддів перевірені та визнані такими, що не впливають на законність оскаржуваного рішення.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що що вирішуючи даний спір, суд першої інстанції повно, всебічно та об`єктивно з`ясувавши обставини справи, оцінивши надані сторонами докази, дійшов вірного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Оскаржуване рішення як таке, що відповідає нормам матеріального та процесуального права повинне бути залишене без змін, а апеляційна скарга без задоволення.

Керуючись ст.ст. 259, 367, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу прокуратури Дніпропетровської області залишити без задоволення.

Рішення Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 16 квітня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її проголошення і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя М.О. Макаров

Судді Е.Л. Демченко

Т.Р. Куценко