ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2019 року

м. Харків

справа № 643/4968/18

провадження № 22-ц/790/3851/19

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - судді Бровченка І.О.,

суддів: Бурлака І. В., Колтунової А.І.,

за участю секретаря - Прокопчук І.В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Комунальне спеціалізоване підприємство «Харківгорліфт»,

третя особа - ОСОБА_2 ,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Московського районного суду м. Харкова від 22 травня 2019 року, в складі судді Горбунової Я.М.,

в с т а н о в и в:

У квітні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати рішення комісії по трудових спорах КСП «Харківгорліфт» від 16 квітня 2018 року (протокол № 1 від 10.04.2018) таким, що суперечить чинному законодавству, та скасувати його; скасувати наказ № 4 від 03 січня 2018 року в.о. директора КСП «Харківгорліфт» ОСОБА_2 про відсторонення інженера з технічного нагляду виробничо-технічного відділу КСП «Харківгорліфт» ОСОБА_1 від роботи з 03 січня 2018 року без збереження середньої заробітної плати до проходження ним повного медичного огляду з наданням відповідних медичних довідок; зобов`язати керівництво КСП «Харківгорліфт» за рахунок власних коштів забезпечити організацію проведення медичних оглядів Проуторову О.І . ; стягнути з КСП «Харківгорліфт» на користь ОСОБА_1 заробітну плату з 03 січня 2018 року по час ухвалення судом рішення по суті позову.

Позовна заява мотивована тим, що комісія була нелегітимною, так як в ній приймало участь з п`яти осіб тільки двоє осіб, які мають робочі спеціальності, а відповідно до ст. 223 п. 2 КЗпП України кількість робітників у складі комісії по трудових спорах підприємства повинна бути не менше половини її складу, і членом комісії не може бути голова профспілки, так як відповідно до п. 1 ст. 226 КЗпП України представник профспілкового органу має право виступати від імені працівника за його бажанням в комісії по трудових спорах. Крім того зазначив, що в порушення п. 2 ст. 227 КЗпП України в протоколі, яке підмінює собою рішення комісії, відсутні такі реквізити: повне найменування підприємства, а зазначена абревіатура; ім`я по батькові співробітника, який звернувся, а тільки зазначені ініціали; дата звернення до комісії; печатка. Крім того, комісією будь яким - чином не спростовані його доводи щодо незаконності оспорюваного наказу. Видавши наказ про направлення його на обстеження до медичних закладів роботодавець не забезпечив організацію проведення медичних оглядів за рахунок власних коштів та не дотримався процедури їх організації, чим порушив п.п. 2.3, 2.4, 2.5 Порядку проведення медичних оглядів працівників певних категорій.

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 22 травня 2019 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити його позовні вимоги, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи та неправильного застосування норм матеріального права. Апеляційна скарга мотивована тим, що він не міг вчасно пройти періодичний медичний огляд у зв`язку з відсутністю планів-графіків прийому працівників КСП «Харківгорліфт», відповідні докази не були і надані відповідачем. Висновки суду першої інстанції про ухилення від проходження медичного обстеження не відповідають обставинам справи, бо в матеріалах справи містяться докази про проходження ним медичного обстеження в трьох медичних закладах, а саме: в ТОВ «Науково-дослідний інститут профілактичної медицини», КЗОЗ «Харківський міський психоневрологічний диспансер № 3», КЗОЗ «Обласний наркологічний диспансер».

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 17 липня 2019 року клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Московського районного сулу м. Харкова від 22 травня 2019 року задоволено.

Поновлено ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Московського районного сулу м. Харкова від 22 травня 2019 року.

Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Московського районного сулу м. Харкова від 22 травня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до комунального спеціалізованого підприємства «Харківгорліфт» третя особа - ОСОБА_2 , про визнання рішення таким, що суперечить законодавству, скасування рішення та наказу, зобов`язання вчинити певні дій та стягнення заробітної плати.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 31 липня 2019 року закінчено підготовку апеляційного розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до комунального спеціалізованого підприємства «Харківгорліфт», третя особа - ОСОБА_2 , про визнання рішення таким, що суперечить законодавству, скасування рішення та наказу, зобов`язання вчинити певні дій та стягнення заробітної плати.

Призначено цивільну справу до розгляду судом апеляційної інстанції в судовому засіданні в приміщенні Харківського апеляційного суду на 11 год. 50 хв. 03 вересня 2019 року.

31 липня 2019 року представником КСП «Харківгорліфт» Лавошник О.М . подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, рішення Московського районного суду м. Харкова від 22 травня 2019 року - без змін.

Вказує на те, що наказом № 402 від 15 грудня 2017 року позивач був направлений на медичний огляд, відсторонення працівників від роботи власником або уповноваженим ним органом допускається у разі відмови або ухилення від обов`язкових медичних оглядів (ст. 46 КЗпП України).

В якості доказів дотримання вимог закону про забезпечення організації проведення медичних оглядів відповідачем надані заявки та договори з усіма медичними закладами, в яких позивач повинен пройти медичний огляд, на надання відповідних медичних послуг, з гарантованою фіксованою оплатою вартості наданих послуг, а також списки працівників, які підлягають періодичному медичному огляду, в яких зазначений позивач, та акти визначення категорії працівників, які підлягають періодичним оглядам, в яких зазначена посада позивача. Наказом № 4 від 03 січня 2018 року інженера з технічного нагляду ОСОБА_1 відсторонено від роботи з 03 січня 2018 року без збереження середньої заробітної плати до проходження повного медичного огляду з наданням відповідних медичних довідок.

Згідно з частиною 1 статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України - в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що наказом № 4 від 03 січня 2018 року в.о. директора КСП «Харківгорліфт» ОСОБА_2 . інженера з технічного нагляду виробничо-технічного відділу КСП «Харківгорліфт» ОСОБА_1 відсторонено від роботи з 03 січня 2018 року без збереження середньої заробітної плати до проходження ним повного медичного огляду з наданням відповідних медичних довідок (а.с. 98 том 1 ).

25 січня 2018 року відбулася конференція трудового колективу КСП «Харківгорліфт», яка вибрала та затвердила склад комісії по трудових спорах (а.с. 99 том 1).

На запит директора КСП «Харківгорліфт» Топчій О . О. від 03 квітня 2018 року надано відповідь від 05 квітня 2018 р. за № 02-375, згідно якої, адміністрація КЗОЗ « Харківська міська поліклініка № 19» повідомила, що ОСОБА_1 для проходження медичного огляду не з`являвся (а.с. 117 том 1).

Відповідно до протоколу № 1 засідання комісії по трудових спорах КСП «Харківгорліфт» від 10 квітня 2018 року, голова комісії, начальник юридичного відділу Лавошник О . М. доповіла, що на розгляд Комісії по трудових спорах КСП «Харківгорліфт» надійшла заява ОСОБА_1 про скасування наказу № 4 від 03 січня 2018 року за підписом в.о. директора підприємства ОСОБА_2 про відсторонення інженера з технічного нагляду ВТВ ОСОБА_1 від роботи з 03 січня 2018 року без збереження середньої заробітної плати до проходження повного медичного огляду з наданням відповідних медичних довідок, зобов`язати керівництво підприємства за рахунок власних коштів забезпечити організацію проведення медичного огляду ОСОБА_1 відповідно до вимог «Порядку проведення медичного огляду певних категорій» затвердженого наказом МОЗ № 246 від 21 травня 2017 року та стягнути на користь ОСОБА_1 заробітну плату з 03 січня 2018 року.

Також відповідно до протоколу засідання встановлено, що 14 грудня 2017 року КСП «Харківгорліфт» винесено наказ № 254-к в якому зазначено, що відповідно до рішення Апеляційного суду Харківської області від 13 грудня 2017 року у справі № 640/8366/17 провадження №22-ц/790/6265/17 Проуторова О.І. поновлено на роботі та скасовано наказ № 132 від 04 травня 2017 року про звільнення ОСОБА_1 з посади інженера з технічного нагляду ВТВ.

15 грудня 2017 року КСП «Харківгорліфт» винесено наказ № 402 про направлення працівника на медичне обстеження відповідно до «Порядку проведення медичного огляду певних категорій», затвердженого наказом МОЗ № 246 від 21 травня 2017 року, та вимог ст. 169 КЗпП України, де зазначено що у період з 08.00 хв. до 12.00 хв. в термін до 22 грудня 2017 року ОСОБА_1 зобов`язаний пройти медичний огляд в:

- ТОВ «Науково-дослідний інститут профілактичної медицини» - періодичну психофізіологічну експертизу (вул. Гуданова, 18);

- КЗОЗ «Харківський міський психоневрологічний диспансер № 3» - періодичний психіатричний огляд (вул. Алчевських, 32);

- КЗОЗ «Обласний наркологічний диспансер» - профілактичний наркологічний огляд (вул. М.Міхновського, 66);

- КЗОЗ «Харківська міська поліклініка № 19» - медичний огляд (пр-т. Героїв Сталінграду, 23-А).

На час проходження медичного огляду за ОСОБА_1 згідно наказу зберігається місце роботи та середній заробіток, до роботи працівник не допускається вразі не проходження вказаних медичних закладів.

15 грудня 2017 року до вищезазначених медичних закладів направлені листи, якими внесені зміни до «Списку працівників, які підлягають профілактичному огляду», який затверджено директором підприємства, щодо проходження медичного огляду ОСОБА_1 .

Крім того, КСП «Харківгорліфт» на проходження медичного огляду працівників в вищевказаних установах укладені договори про надання медичних послуг, та проведено їх оплату (а.с. 106-108,112-114 том 1).

Медичний огляд ОСОБА_1 не пройшов, про що свідчить відповідь на запит від 05 квітня 2018 року за № 02-375 підписаний заступником головного лікаря з м/ч ОСОБА_7

Комісія прийняла рішення вважати наказ № 4 від 03 січня 2018 року за підписом в.о. директора підприємства ОСОБА_2 про відсторонення інженера з технічного нагляду ВТВ ОСОБА_1 від роботи з 03 січня 2018 року без збереження середньої заробітної плати до проходження повного медичного огляду з наданням відповідних медичних довідок, законним. Інші вимоги ОСОБА_1 є безпідставними. (а.с. 102-105 том 1).

ОСОБА_1 до адміністрації КСП «Харківгорліфт» надані лише сертифікати про проходження огляду в ТОВ «Науково-дослідний інститут профілактичної медицини», КЗОЗ «Харківський міський психоневрологічний диспансер № 3», КЗОЗ «Обласний наркологічний диспансер».

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем надано суду в якості доказів дотримання вимог закону про забезпечення роботодавцем організації проведення періодичних (первісних) медичних органів заявки та договори з усіма медичними закладами, в яких повинен був ОСОБА_1 пройти медичний огляд, на надання відповідних медичних послуг, з гарантованою фіксованою оплатою вартості наданих послух, а також списки працівників, які підлягають періодичному медичному огляду, в яких зазначений ОСОБА_1 , та акти визначення категорії працівників, які підлягають періодичним медичним оглядам, в яких визначена і посада ОСОБА_1 . Перевіривши надані відповідачем докази, які зазначені вище, суд встановив повну відповідність вжитих відповідачем заходів «Порядку проведення медичного огляду працівників певних категорій». Таким чином, суд не встановив поважних причин, з яких позивач не пройшов вчасно медичне обстеження, таким чином, є підстави вважати, що він ухилився від проходження медичного обстеження, і наказ про відсторонення працівника від роботи виданий законно.

Щодо доводів позивача про незаконність рішення комісії по трудових спорах, то суд вважав доводи позивача необґрунтованими, оскільки відповідно до ст. 228 КЗпП України підставами оскарження рішення комісії по трудових спорах є незгода з ним по суті, а не по формі. Твердження позивача про те, що голова профспілки не може бути членом комісії по трудовим спорам є хибним, оскільки законодавцем не передбачено таких обмежень. Щодо нелегітимності комісії, суд вважає необхідним зазначити, що склад комісії обраний на конференції трудового колективу КСП «Харківгорліфт», що є внутрішньою статутною діяльністю підприємства, і перевірка правильності рішень цього органу не відноситься до компетенції суду.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що відсутні підстави для скасування рішення комісії по трудових спорах та наказу про відсторонення, через відсутність доведеності їх незаконності, та інших вимог, які є похідними від перших двох.

Такі висновки суду першої інстанції відповідають вимогам закону та обставинам справи, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 169 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний за свої кошти організувати проведення попереднього (при прийнятті на роботу) і періодичних (протягом трудової діяльності) медичних оглядів працівників, зайнятих на важких роботах, роботах із шкідливими чи небезпечними умовами праці або таких, де є потреба у професійному доборі, а також щорічного обов`язкового медичного огляду осіб віком до 21 року.

Відповідно до ст. 123 КЗпП України за час перебування в медичному закладі на обстеженні за працівниками, зобов`язаними проходити таке обстеження, зберігається середній заробіток за місцем роботи.

Відповідно до статті 14 Закону України «Про охорону праці» працівник зобов`язаний проходити у встановленому законодавством порядку попередні та періодичні медичні огляди. Працівник несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог.

Стаття 17 ЗУ «Про охорону праці» містить аналогічні положення, щодо обов`язку роботодавця організувати проведення попереднього і періодичних медичних оглядів працівників, а також передбачає, що за результатами періодичних медичних оглядів у разі потреби роботодавець повинен забезпечити проведення відповідних оздоровчих заходів. Медичні огляди проводяться відповідними закладами охорони здоров`я, працівники яких несуть відповідальність згідно із законодавством за відповідність медичного висновку фактичному стану здоров`я працівника. Порядок проведення медичних оглядів визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я. Роботодавець має право в установленому законом порядку притягнути працівника, який ухиляється від проходження обов`язкового медичного огляду, до дисциплінарної відповідальності, а також зобов`язаний відсторонити його від роботи без збереження заробітної плати.

Наказом Міністерства охорони здоров`я України № 246 від 21 травня 2007 року затверджений Порядок проведення медичного огляду працівників певних категорій, який визначає мету та порядок проведення таких медичних оглядів.

Як вбачається з положень даного Порядку періодичні медичні огляди проводяться з метою: своєчасного виявлення ранніх ознак гострих і хронічних професійних захворювань, загальних та виробничо зумовлених захворювань у працівників; забезпечення динамічного спостереження за станом здоров`я працівників в умовах дії шкідливих та небезпечних виробничих факторів і трудового процесу; вирішення питання щодо можливості працівника продовжувати роботу в умовах дії конкретних шкідливих та небезпечних виробничих факторів і трудового процесу; розробки індивідуальних та групових закладів охорони здоров`я та реабілітаційних заходів працівникам, що віднесені за результатами медичного огляду до групи ризику; проведення відповідних оздоровчих заходів.

Статтею 46 КЗпП України передбачено відсторонення працівників від роботи власником або уповноваженим ним органом у разі відмови або ухилення від обов`язкових медичних оглядів.

Як свідчать матеріали справи, 15 грудня 2017 року КСП «Харківгорліфт» винесено наказ № 402 про направлення працівника на медичне обстеження відповідно до «Порядку проведення медичного огляду певних категорій», затвердженого наказом МОЗ № 246 від 21 травня 2017 року, та вимог ст. 169 КЗпП України, де зазначено що у період з 08.00 хв. до 12.00 хв. в термін до 22 грудня 2017 року ОСОБА_1 зобов`язаний пройти медичний огляд в: - ТОВ «Науково-дослідний інститут профілактичної медицини» - періодичну психофізіологічну експертизу (вул. Гуданова, 18);

- КЗОЗ «Харківський міський психоневрологічний диспансер № 3» - періодичний психіатричний огляд (вул. Алчевських, 32);

- КЗОЗ «Обласний наркологічний диспансер» - профілактичний наркологічний огляд (вул. М.Міхновського, 66);

- КЗОЗ «Харківська міська поліклініка № 19» - медичний огляд (пр-т. Героїв Сталінграду, 23-А).

На час проходження медичного огляду за ОСОБА_1 згідно наказу зберігається місце роботи та середній заробіток, до роботи працівник не допускається вразі не проходження вказаних медичних закладів.

15 грудня 2017 року до вищезазначених медичних закладів направлені листи, якими внесені зміни до «Списку працівників, які підлягають профілактичному огляду», який затверджено директором підприємства, щодо проходження медичного огляду ОСОБА_1 .

Крім того, КСП «Харківгорліфт» на проходження медичного огляду працівників в вищевказаних установах укладені договори про надання медичних послуг, які містяться в матеріалах справи, та проведено оплату (а.с. 106-108,112-114 том 1).

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 також надано копію направлення № 1 на медичний огляд працівника. В направлені мається відмітка, що ОСОБА_1 направляється на медичний огляд згідно договору № 32/419 від 06 листопада 2017 року між КЗОЗ «Харківська міська поліклініка № 19» та КСП «Харківгорліфт».

ОСОБА_1 до адміністрації КСП «Харківгорліфт» надано лише сертифікати про проходження огляду в ТОВ «Науково-дослідний інститут профілактичної медицини» від 09 січня 2018 року, КЗОЗ «Харківський міський психоневрологічний диспансер № 3» від 20 грудня 2017 року, КЗОЗ «Обласний наркологічний диспансер». (а.с. 118-119, том 1).

Наказом № 4 від 03 січня 2018 року в.о. директора КСП «Харківгорліфт» ОСОБА_2 . інженера з технічного нагляду виробничо-технічного відділу КСП «Харківгорліфт» ОСОБА_1 відсторонено від роботи з 03 січня 2018 року без збереження середньої заробітної плати до проходження ним повного медичного огляду з наданням відповідних медичних довідок. (а.с. 98 том 1).

03 квітня 2018 року головному лікарю КЗОЗ «Харківська міська поліклініка № 19» ОСОБА_8 . направлено запит директора КСП «Харківгорліфт» ОСОБА_9 , відповідно до якого, в період з 15 грудня 2017 року по 22 грудня 2017 року до закладу був направлений для проходження медичного огляду (згідно договору № 32/419 від 06 листопада 2017 року) інженер з технічного нагляду ОСОБА_1 , 1988 року народження, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 . КСП «Харківгорліфт» просило повідомити письмово чи з`являвся та проходив медичний огляд ОСОБА_1 у цьому медичному закладі з 15 грудня 2017 року по теперішній час (а.с. 116).

На запит директора КСП «Харківгорліфт» Топчій О . О. від 03 квітня 2018 року надано відповідь від 05 квітня 2018 р. за № 02-375, згідно якої, адміністрація КЗОЗ «Харківська міська поліклініка № 19» повідомила, що ОСОБА_1 для проходження медичного огляду не з`являвся (а.с. 117).

Таким чином, повний медичний огляд у КЗОЗ «Харківська міська поліклініка № 19» ОСОБА_1 не пройшов.

Згідно протоколу № 1 засідання комісії по трудових спорах КСП «Харківгорліфт» від 10 квітня 2018 року, комісія прийняла рішення вважати наказ № 4 від 03 січня 2018 року за підписом в.о. директора підприємства ОСОБА_2 про відсторонення інженера з технічного нагляду ВТВ ОСОБА_1 від роботи з 03 січня 2018 року без збереження середньої заробітної плати до проходження повного медичного огляду з наданням відповідних медичних довідок, законним. Інші вимоги ОСОБА_1 є безпідставними. (а.с. 102-105).

Враховуючи вищевикладене, КСП «Харківгорліфт» організовано проведення медичного огляду, проведено попередню оплату, складено та надіслано списки працівників, до яких також включений ОСОБА_1 .

Стосовно доводів апеляційної скарги про те, що висновки суду першої інстанції про ухилення від проходження медичного обстеження не відповідають обставинам справи, бо в матеріалах справи містяться докази про проходження ним медичного обстеження в трьох медичних закладах, необхідно зазначити, що судом першої інстанції було взято до уваги та встановлено, що ОСОБА_1 до адміністрації КСП «Харківгорліфт» надано лише сертифікати про проходження огляду в ТОВ «Науково-дослідний інститут профілактичної медицини» від 09 січня 2018 року, КЗОЗ «Харківський міський психоневрологічний диспансер № 3» від 20 грудня 2017 року, КЗОЗ «Обласний наркологічний диспансер». Разом із цим, як вбачається, огляд в ТОВ «Науково-дослідний інститут профілактичної медицини» проводився 09 січня 2018 року, тобто з порушенням встановленого в наказі строку для проходження медичного огляду, крім того, надані довідки та сертифікати не свідчать про проходження повного медичного огляду в КЗОЗ «Харківська міська поліклініка № 19» як то було встановлено наказом.

За таких обставин позивач не виконав вимоги наказу № 4 від 03 січня 2018 року та у встановлений строк до 22 грудня 2017 року не пройшов повний медичний огляд.

Оспорюваний наказ відповідає вимогам законодавства, відповідачем дотримані всі вимоги щодо забезпечення організації періодичних медичних оглядів певної категорій працівників, укладені відповідні договори, проведено оплату за договорами, направлені списки працівників, які підлягають медичному огляду, узгоджені у встановленому законом порядку. Медичний огляд у КЗОЗ «Харківська міська поліклініка № 19» не пройшов без поважних причин, що і було підставою його відсторонення.

Дії КСП «Харківгорліфт» щодо видачі наказу № 4 від 03 січня 2018 року про відсторонення від роботи ОСОБА_1 відповідають положенням статей 46, 139 КЗпП України, статті 17 Закону України «Про охорону праці».

Таким чином, рішенням суду першої інстанції правильно встановлено, що дії відповідача щодо відсторонення ОСОБА_1 від роботи без збереження середньої заробітної плати та не допускати до виконання службових обов`язків без проходження повного медичного огляду з наданням відповідних медичних довідок, є правомірними.

Враховуючи, що наказом № 4 від 03 січня 2018 року ОСОБА_1 було відсторонено від роботи без збереження заробітної плати, вимоги про стягнення заробітної плати є безпідставними.

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про охорону праці» власник зобов`язаний відсторонити від роботи працівника, який ухиляється від проходження обов`язкового медичного огляду, без збереження заробітної плати.

Відмовляючи у задоволені позову суд першої інстанції, з висновками якого погоджується й апеляційний суд, дійшов висновку про те, що відсторонення позивача від роботи без збереження заробітної плати є правомірним, оскільки він не пройшов медичний огляд відповідно до ст. 159 КЗпП України.

Згідно з ч. ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, суд доходить висновку, що підстави для його зміни чи скасування відсутні.

Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Справедливість судового рішення вимагає, аби такі рішення достатньою мірою висвітлювали мотиви, на яких вони ґрунтуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення і мають оцінюватись у світлі обставин кожної справи. Національні суди, обираючи аргументи та приймаючи докази, мають обов`язок обґрунтувати свою діяльність шляхом наведення підстав для такого рішення. Таким чином, суди мають дослідити основні доводи (аргументи) сторін та з особливою прискіпливістю й ретельністю - змагальні документ, що стосуються прав та свобод, гарантованих Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» встановлено: «Ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважать важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами».

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява № 4909/04).

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Апеляційна скарга не містить доводів, які б спростовували висновки суду першої інстанції.

З огляду на викладене, доводи скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування норм матеріального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

За таких обставин суд апеляційної інстанції доходить висновку, що рішення суду відповідає вимогам ст. 263 ЦПК України і доводами скарги не спростовується, судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому відповідно до ст. 375 ЦПК України залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384, 389, 390 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Московського районного суду м. Харкова від 22 травня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 09 вересня 2019 року.

Головуючий - І.О. Бровченко

Судді : І.В. Бурлака

А.І. Колтунова