Справа № 357/6974/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 вересня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Сінчук О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Шкарівської сільської ради, третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського нотаріального округу Київської області Дуб Наталія Миколаївна про визначеного додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 . Після смерті якої залишилося спадкове майно у вигляді квартири АДРЕСА_1 . В травні 2018 року зазначена квартира була подарована покійній ОСОБА_2 її дочкою ОСОБА_1 , позивачем по справі. ОСОБА_2 та позивач проживали в м.Харцизьк, Донецької області. Під час розгортання бойових дій у вказаному регіоні, вони переїхали проживати до м.Біла Церква, де ОСОБА_2 була взята на облік внутрінього переміщення особи, а ОСОБА_1 виїхала на лікування до Російської Федерації, де знаходиться до цього часу. Спадкоємцем щодо майна ОСОБА_2 , по закону, являється позивач. 02.05.2019 року представник позивача звернулася до нотаріуса, щоб оформити спадщину, але отримав відмову, оскільки ОСОБА_1 пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини. ОСОБА_3 . ОСОБА_4 зазначає, що через проживання в іншій державі і через тривалу душевну депресію, не змогла вчасно звернутися до нотаріуса, а тому просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав суду заяву в якій вказав, що позові вимоги підтримує в повному обсязі, просить провести розгляд справи без участі позивача і її представника .

Відповідач Шкарівська сільська рада Білоцерківського району, не направили до суду свого представника, про день та час розгляду справи повідомлені належним чином.

Третя особа - приватний нотаріус Білоцерківського нотаріального округу Київської області Дуб Н.М. в судове засідання не з`явилася, подала суду заяву про розгляд справи без її участі, на розсуд суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.7).

Позивач ОСОБА_1 . приходиться дочкою ОСОБА_2 , що підтверджується зібраними матеріалами справи (а.с.9,20).

Відповідно до довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи № від 15.06.2017 року, виданої Управлінням соціального захисту населення Білоцерківської міської ради останнє місце реєстрації померлої ОСОБА_2 : АДРЕСА_2 ; фактичне місце проживання: АДРЕСА_3 .

Згідно договору дарування квартири від 08.05.2018 року ОСОБА_1 (дарувальник) і ОСОБА_2 (обдарована) уклали договір дарування квартири за АДРЕСА_1 , що посвідчено державним нотаріусом Білоцерківської районної державно їнотаріальної контори Карпусь І.О., зареєстровано в реєстрі за № 10492.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач бажає прийняти спадщину, однак не подала відповідну заяву у встановлений строк з поважних причин, а саме в зв`язку з тим, що знаходиться з 2017 року на території Російської Федерації, на лікуванні, про смерть її мами дізналася пізно, на похоронах не була. В подальшому позивач надала довіреність на оформлення своїх спадкових прав представнику на що останній отримав відмову у вчиненні нотаріальних дій, в зв`язку з тим, що позивач пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Згідно відповіді на адвокатський запит до Прикордонної служби України, 03.07.2019 року Головний центр обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України надав відповідь про те, що ОСОБА_1 неодноразово перетинала кордон України з Росією, та 29.09.2017 року здійснила перетин кордону на пропускному пункті Гоптівка і з того часу в Україну не в`їзджала.

Встановлено, що після померлої ОСОБА_2 спадкова справа щодо майна померлої не відкривалася.

Встановлено, що приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Дуб Н.М. відмовила ОСОБА_5 , представнику ОСОБА_1 в оформленні спадкових прав після ОСОБА_6 , оскільки спадкоємець не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори у встановлений законодавством строк (а.с.18).

Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, а відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) ( 435-15 ), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно правової позиції, викладеної Верховним Судом 26.06.2019 року за наслідками розгляду справи № 565/1145/17, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи наведене, за наявності обставин, які суд вважає поважними причинами пропуску спадкоємцем строку для прийняття спадщини, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1216,1218,1268, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76, 77, 81, 133, 141, 259, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (ОКПП НОМЕР_1 ) додатковий строк

/ два місяці/ для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

СуддяО. Я. Ярмола