30.01.2019 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючої судді Дорошинської В.Е.
при секретарі Кирпиченко І.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ПАТ «КБ «Приватбанк» третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсними пунктів додаткового договору до договору кредиту та положень договорів про внесення змін до договору поруки і договору іпотеки, -
Крім того, 01.10.2009 року між позивачем, третьою особою та ПАТ КБ «Приватбанк» було укладено іпотечний договір зареєстрований в реєстрі за № 2554 приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу ОСОБА_4, яким позивач та третя особа, як майнові поручителі, передали ПАТ КБ «Приватбанк» в забезпечення зобовязань ОСОБА_2 в іпотеку належне їм на праві власності нерухоме майно.
Та, 18.09.2012 року позивачем, третьою особою та ПАТ КБ «Приватбанк» укладено договір про внесення змін № 1 до договору іпотеки посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу ОСОБА_4 від 01.10.2009 року за реєстровим № 2554.
Просить суд визнати недійсними :
- положення розділу II договору про внесення змін №1 до договору іпотеки, посвідченого ОСОБА_4, приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу від 01.10.2009 року за реєстровим № 2554 укладеного ОСОБА_5О, ОСОБА_3 та ПАТ КБ «Приватбанк» 18.09.2012 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1594 приватним нотаріусом ОСОБА_4 в частині визначення зобовязань ОСОБА_2 по оплаті пені та штрафів, які забезпечуються іпотекою.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 25.09.2018 року провадження у справі вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідно до вимог ч. 5 ст. 279 ЦПК України сторони в судове засідання не викликалися, проте відповідачу було встановлено строк в пятнадцять днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження на подачу відзиву на позовну заяву. Але відзиву на позовну заяву до даного часу суду не надано. Від третьої особи на адресу суду пояснення щодо позову не надано.
Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв'язку з неподанням відповідачем відзиву, та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням п. 3, п. 4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно зі ст. 76 ЦК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема висновками експертів.
Згідно зі ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Відповідно до частини першої статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обовязків. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягай згоди з усіх умов договору (частина перша статті 638 ЦК України).
Частина 1 статті 628 ЦК України передбачає, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обовязковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно зі ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти..
Відповідно до ст. 553 ЦК України, за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов'язку. Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов'язання боржником. Порукою може забезпечуватися виконання зобов'язання частково або у повному обсязі. Поручителем може бути одна особа або кілька осіб.
Згідно зі ст. 554 ЦК України, у разі порушення боржником зобов'язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки. Особи, які спільно дали поруку, відповідають перед кредитором солідарно, якщо інше не встановлено договором поруки.
Крім того, 01.10.2009 року між позивачем, третьою особою та ПАТ КБ «Приватбанк» було укладено іпотечний договір зареєстрований в реєстрі за № 2554 приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу ОСОБА_4, яким позивач та третя особа, як майнові поручителі, передали ПАТ КБ «Приватбанк» в забезпечення зобовязань ОСОБА_2 в іпотеку належне їм на праві власності нерухоме майно.
Крім того, вказаним договором передбачена відповідальність позивальника ОСОБА_2, у випадку порушення зобовязань за договором у виді штрафу у розмірі 138274,42 грн. а також пеня у розмірі 0,128% від суми непогашеної заборгованості за кожен день прострочення.
Стаття 549 ЦК України визначає, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.
Відповідно до ст. 551 ЦК України, предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі, якщо таке збільшення не заборонено законом.
Та, 18.09.2012 року позивачем, третьою особою та ПАТ КБ «Приватбанк» укладено договір про внесення змін № 1 до договору іпотеки посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу ОСОБА_4 від 01.10.2009 року за реєстровим № 2554.
Відповідно до ч.1 ст. 559 ЦК України, порука припиняється у разі зміни зобов'язання, внаслідок чого збільшується обсяг його відповідальності за умови згоди поручителя.
Таким чином, вищевказані договори суд також в силу ст.204 ЦК України вважає правомірними.
Відповідно до ст.141 ЦПК України, судові витрати покладаються на позивача.
Керуючись ст.ст. 6-13, 81, 133, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 280-283, 354 ЦПК суд, -
У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ПАТ «КБ «Приватбанк» третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсними пунктів додаткового договору до договору кредиту та положень договорів про внесення змін до договору поруки і договору іпотеки - відмовити за необгрунтовністю.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Суддя В.Е. Дорошинська