ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2019 року м. Черкаси

провадження № 22-ц/821/153/19
справа № 707/160/19 категорія 307000000

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючого: Єльцова В. О.

суддів: Бородійчука В. Г., Нерушак Л. В.

секретаря: Торопенко Н. М.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 .

відповідач: ОСОБА_3 , представник відповідача ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_3 на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 10 червня 2019 року (прийняте суддею Смоляром О. А.) у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом,

в с т а н о в и в :

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Черкаського районного суду Черкаської області з вказаним вище позовом.

В обґрунтування позову позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_5 , після смерті якої відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку з надвірними спорудами. На день смерті ОСОБА_5 у неї було двоє дітей: позивачка ОСОБА_1 та її брат ОСОБА_6 , який був зареєстрований у домоволодінні ОСОБА_5

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер брат позивачки ОСОБА_6 . Позивач у встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини не звернулася до Черкаської районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з тієї причини, що вона неодноразово зверталася за медичною допомогою, а з 19.10.2017 року по 30.10.2017 року вона перебувала на лікуванні в КНП «Черкаський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Черкаської районної ради. Тому позивач була змушена звернутися до суду та просила суд визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_5 .

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 10 червня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Визначено ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (адреса проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 ), додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяці, який рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивач опинилась в скрутному сімейному становища через втрату рідної людини, свого брата ОСОБА_6 , який проходив службу в зоні АТО, де трагічно загинув, та коли вона ще все ж мала можливість до закінчення шестимісячного строку подати заяву, захворіла та перебувала на стаціонарному лікуванні, що унеможливило її подати відповідну заяву. Дані обставини в сукупності суд вважає такими, що свідчать про поважність причин пропуску позивачем строку подачі заяви про прийняття спадщини

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

У липні 2019 року представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Тептюк М. П. оскаржив рішення суду в апеляційному порядку, подавши апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 10 червня 2019 року, постановити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 повністю.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

В обґрунтування апеляційної скарги адвокат вказує, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, а саме, чи мала все ж таки позивачка ОСОБА_1 реальну можливість за шість місяців за станом здоров`я прибути до Черкаської державної нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини з урахуванням доводів відповідача і пояснень самої ОСОБА_1 в ході судового засідання.

Указує, що суд виклав у рішенні висновки, які не відповідають дійсності, а саме щодо наявності у ОСОБА_1 поважних причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення нею дій з прийняття спадщини.

Апелянт також вказує, що задоволення вказаного позову порушує права ОСОБА_3 , оскільки може вплинути на обсяг її спадкового майна, так як вона є спадкоємцем першої черги за законом після смерті свого батька ОСОБА_6 , який в свою чергу прийняв спадщину, що відкрилася після смерті ОСОБА_5 , однак ІНФОРМАЦІЯ_6 сам загинув в зоні АТО.

Відзив на апеляційну скаргу на апеляційну скаргу надійшов 07.08.2019.

У вказаному відзиві позивач ОСОБА_1 вказує, що суд обґрунтовано задовольнив її позовні вимоги та встановив, що позивачка з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини.

Просила відмовити у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_3 , а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Надходження апеляційної скарги

Ухвалою Апеляційного суду Черкаської області від 16 липня 2019 року відкрито апеляційне провадження.

Указом Президента України від 29 грудня 2017 № 452/2017 «Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах» апеляційний суд Черкаської області ліквідовано, утворено Черкаський апеляційний суд.

Відповідно до ч. 5 ст 31 ЦПК України у разі ліквідації суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом.

26 липня 2019 року розпочав свою роботу Черкаський апеляційний суд, у зв`язку з чим було передано дана цивільна справа для розгляду.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду в особі судді Єльцова В. О. вказану цивільну справу прийнято до свого провадження.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду в складі колегії суддів від 12 серпня 2019 року справу призначено до розгляду.

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції

25.04.2017 року померла ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 27.04.2017 року (а.с. 10).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 06.10.1962 року, ОСОБА_5 є матір`ю ОСОБА_6 (а.с. 12)

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 від 30.09.1982 року, ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_5 року одружилася з ОСОБА_7 , після чого їй було присвоєно прізвище - ОСОБА_8 (а.с. 13).

Відповідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 від 28 грудня 2017 року ОСОБА_5 є матір`ю ОСОБА_6 (а.с. 11)

Відповідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 від 21 вересня 2018 року та довідку про причину смерті від 20.09.2018 року ОСОБА_6 загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 в зоні проведення ООС. (а.с. 14)

Відповідно до свідоцтва Черкаської районної державної адміністрації Черкаської області № 753 від 24.01.1994 року ОСОБА_5 належить жилий будинок з належними до нього будівлями та спорудами, який розташований по АДРЕСА_2 (а.с. 21)

Відповідно до виписного епікрізу із історії хвороби № 1826 від 29.03.2017 року ОСОБА_1 знаходилась на обстеженні та лікуванні з 20.03.2017 року по 29.03.2017 року (а.с. 22).

Згідно виписки медичної карти амбулаторного хворого № 067223 КНП «Черкаський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Черкаської районної ради ОСОБА_1 з 19.10.2017 року по 30.10.2017 року перебувала на стаціонарному лікуванні, діагноз - гіпертонічна хвороба (а.с. 23,24).

2. Мотивувальна частина

Позиція Апеляційного суду Черкаської області

Відповідно до п. 8 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Справа підлягає розгляду апеляційному суду Черкаської області у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням та викликом сторін для розгляду справи.

Згідно до вимог ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

При цьому, за загальним правилом встановленим вказаною нормою права, розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників процесу, вивчивши та обговоривши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, виходячи з наступних підстав.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Частиною третьою статті 3 ЦПК України визначено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до частини 4 статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення або неправильне застосування норм матеріального права.

Ухвалене судом першої інстанції рішення не відповідає зазначеним вище вимогам.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 та посилаючись на правову позицію ЄСПЛ у справі "Ілхан проти Туреччини" від 27.06.2000 року, взяв до уваги те, що позивач опинилась в скрутному сімейному становища через втрату рідної людини, свого брата ОСОБА_6 , який проходив службу в зоні АТО, де трагічно загинув, та коли вона ще все ж мала можливість до закінчення шестимісячного строку подати заяву, захворіла та перебувала на стаціонарному лікуванні, що унеможливило її подати відповідну заяву.

Вказані дані обставини свідчать про поважність причин пропуску позивачем строку подачі заяви про прийняття спадщини, а тому визначив позивачу додатковий строк достатній для подачі заяви.

Однак, колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно із частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В судовому засіданні встановлено, учасники справи даний факт підтвердили і не заперечують, що спадщина у вигляді житлового будинку з надвірними спорудами у АДРЕСА_2 відкрилася після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_6 та ОСОБА_1 є дітьми померлої ОСОБА_5

ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_6 , який є також батьком відповідачки ОСОБА_3 , загинув в зоні проведення ООС.

Відповідно до довідки, виданої секретарем Вергунівської сільської ради від 25.09.2018 року, ОСОБА_6 на момент смерті був зареєстрований у АДРЕСА_2 (а.с. 16). Згідно довідки сільської ради від 21 вересня 2018 року, виданої по місцю вимоги т.в.о сільського голови вказано, що громадянка ОСОБА_1 похоронила свого брата ОСОБА_6 , 1970 року народження, який загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 року (а.с. 17).

З матеріалів витребуваної у нотаріальній конторі справі вбачається, що після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкова справа не заводилася. Про фактичне прийняття спадщини (згідно з частинами 3, 4 ст. 1268 ЦК України) спадкоємцями, нотаріальній конторі не відомо.

Після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 року заведено спадкову справу № 510/2018. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Прийняття спадщини або відмова у прийнятті спадщини - це дія спадкоємця, яка засвідчує про його згоду або незгоду вступити в спадкові права.

Оскільки в матеріалах справи відсутні докази того, що позивачка є спадкоємцем після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 та який фактично успадкував житловий будинок після смерті своєї матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольняючи її позовні вимоги суд помилково посилався на положення статті 1272 ЦК України, оскільки вказана стаття регулює правовідносини які виникають в результаті пропущення строку на прийняття спадщини та визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини саме спадкоємцям після смерті спадкодавця.

Суд першої інстанції на вищевказане не звернув увагу, внаслідок чого прийшов до помилкового висновку про задоволення заяви ОСОБА_1 та визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 .

Крім того колегія суддів вважає, що апелянт вірно вказав, що позивачкою ОСОБА_1 не надано доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами на вчинення дій для прийняття спадщини.

Так, мати позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто строк подачі заяви до нотаріуса у неї був до 27 жовтня 2017 року, що вона не зробила. Згідно наданих нею виписок з амбулаторної картки, на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я взагалі не перебувала, лише декілька разів 16.05.2017, 02.08.2017, 09.08.2017, 19.10.2017 зверталася за медичною допомогою та лікувалася вдома.

Той факт, що вона знаходилася на стаціонарному лікуванні з 20.03.2017 по 29.03.2017 в неврологічному відділенні Черкаської ЦРЛ, згідно випискою епікризу № 1826, колегія суддів не бере до уваги, оскільки вказана госпіталізація відбувалася ще за життя спадкодавця ОСОБА_5 .

Колегія суддів відхиляє пояснення позивача з приводу того, що вона не могла вчасно подати заяву до нотаріальної контори, оскільки чекала коли повернеться її брат ОСОБА_6 з зони ОСС, а тому така причина не може розцінюватися як об`єктивна обставина, яка утруднювала здійснення нею цих дій.

Встановивши, що у позивача були відсутні об`єктивні, непереборні, істотні труднощі для своєчасного прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 , колегія суддів приходить до висновку про відмову в задоволенні позову.

Відповідно до статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Враховуючи вище викладене колегія суддів вважає, що при ухваленні оскаржуваного рішення, суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права, що відповідно до положень статті 376 ЦПК України є підставою для скасування ухваленого рішення та прийняття у справі нового рішення про відмову в задоволенні вимог позивачки.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу адвоката Тептюка Максима Петровича в інтересах відповідача ОСОБА_3 , задовольнити.

Рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 10 червня 2019 року скасувати.

Прийняти у справі нове рішення, яким ОСОБА_1 в позові до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення, в порядку та за умов визначених ЦПК України.

Повний текст постанови виготовлений 11 вересня 2019 року

Головуючий

Судді