КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

09 грудня 2019 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Чобіток А.О.

суддів - Немировської О.В., Ящук Т.І.

секретар - Зиль Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Києва апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 22 жовтня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Платинум Банк» про поділ спільного майна подружжя та визнання майна особистою приватною власністю,-

у с т а н о в и в :

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з вищевказаним позовом, за яким 05.06.2019 року Святошинським районним судом м. Києва було відкрито провадження та призначено підготовче засідання на 22.10.2019 року.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 22 жовтня 2019 року позов ОСОБА_1 було залишено без розгляду на підставі її заяви від 22.10.2019 року.

06.11.2019 року ОСОБА_1 направила апеляційну скаргу на вказану ухвалу, у якій просить скасувати останню, посилаючись на порушення судом норм процесуального права. Зазначає, що вона особисто з`явилась 22.10.2019 року в призначене судом першої інстанції судове засідання, оскільки її представник перебував у відпустці та не мав змоги представляти її інтереси, у зв`язку з чим вона просила суд відкласти розгляд справи на іншу дату. Але під час розгляду справи судом їй було повідомлено про те, що її позов не вірний, зараз їй відмовлять у задоволенні позову і більше вона звернутись не зможе до суду, а тому необхідно забрати заяву, після чого їй було надано попередньо роздруковану заяву із вимогою її підписати. Оскільки вона є юридично не обізнаною, то вважала, що наслідком підписання заяви буде відкладення розгляду справи. Жодних наслідків підписання такої заяви їй не було роз`яснено. Однак, поспілкувавшись увечері того ж дня зі свої адвокатом, вона зрозуміла, що підписала чи то відмову від позову, чи то заяву про залишення її позову без розгляду. Наступного ж дня, 23.10.2019 року, вона звернулась до суду із повідомленням про те, що вона не відмовлялась від позову та не просила залишити його без розгляду, має намір розглядати справу та захищати свою правову позицію, а підписуючи заяву мала на меті виключно відкладення розгляду справи. Крім того, суд в оскаржуваному судовому рішенні зазначив, що вона не з`явилась в судове засідання, але 22.10.2019 року о 12 год. 00 хв. вона була присутня в залі к.-№21 Святошинського районного суду м. Києва ( м. Київ, вул. Жилянська, 142, ІІ-поверх).

Відповідно до частин 1, 2 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно із частинами 1,5 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків ( ч. 5 ст. 12 ЦПК).

Частиною 1 ст. 7 ЦПК України визначено, що розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Статтею 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду( п. 5 ч. 1).

Установлено, що даний позов ОСОБА_1 направила до суду першої інстанції у травні 2019 року.

05.06.2018 року суд першої інстанції відкрив провадження за позовом ОСОБА_1 та призначив його до розгляду в підготовчому засіданні на 22.10.2019 року на 12 год. 00 хв..

На а.с. 34 даної справи міститься надрукована заява ОСОБА_1 про залишення її позовної заяви без розгляду, яка містить вказівку про те, що наслідки залишення позову без розгляду, передбачені ст.. 257 ЦПК України, їй роз`яснені і зрозумілі. Указана заява містить вхідний штамп суду першої інстанції за №61670 від 22.10.2019 року.

Також на а.с. 35 матеріалів справи міститься довідка, складена секретарем судового засідання Черніченко К.О. про те, що в зв`язку з неявкою на 22 жовтня 2019 року о 12 год. 00 хв. в судове засідання учасників судового розгляду, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось.

22 жовтня 2019 року суд першої інстанції , взявши до уваги заяву ОСОБА_1 про залишення її позову без розгляду, постановив відповідну ухвалу, керуючись п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. Зазначена ухвала містить вказівку на те, що повний текст судового рішення складено 23.10.2019 року ( а.с.36).

На а.с. 37 матеріалів даної справи міститься заява ОСОБА_1 , подана нею 23.10.2019 року про те, що вона була присутня у судовому засіданні, яке відбулось 22.10.2019 року о 12 год. 00 хв. та просила суд відкласти розгляд справи, оскільки її адвокат знаходився у відпустці, проте будучи юридично необізнаною підписала заяву про залишення позову без розгляду, маючи на меті виключно відкладення розгляду справи. Текст указаної заяви ідентичний доводам, викладеним в апеляційній скарзі ОСОБА_1 ( а.с. 37).

Перевіривши відповідність дій суду при постановленні оскаржуваної ухвали нормам процесуального права, заслухавши пояснення позивача та її представника, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про незаконність ухвали суду першої інстанції, а тому вона підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду.

Відповідно до ч. 4 ст. 247 ЦПК України, технічний запис судового засідання є додатком до протоколу судового засідання і після закінчення судового засідання приєднується до матеріалів справи.

Згідно з частинами 1, 3 ст. 248 ЦПК України, у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання і приєднується до справи.

Логічний та системний аналіз зазначених норм закону свідчить про те, що протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання обов`язково, оскільки він фіксує процесуальні дії суду, тобто є основним засобом фіксації перебігу судового розгляду справи.

Навіть у разі неявки учасників справи, протоколом судового засідання фіксується відповідне процесуальне судове рішення щодо подальшого перебігу справи ( відкладення справи чи перерва з зазначенням дати, розгляд справи у відсутність учасників справи та інше).

Частина 2 ст. 247 ЦПК України вказує на те, що в разі неявки всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Будь-яких норм про те, що в разі неявки учасників справи чи в разі несправності звукозаписувального технічного засобу, протокол судового засідання не ведеться Цивільний процесуальний кодекс України не містить.

Провівши судові засідання 22 жовтня 2019 року без ведення протоколу судового засідання, суд першої інстанції порушив норми процесуального права, оскільки не фіксував перебіг судового розгляду справи, що позбавляє суд апеляційної інстанції перевірити аргументи апеляційної скарги ОСОБА_1 про те, що вона була присутня в судовому засіданні 22 жовтня 2019 року.

Якби судом першої інстанції вівся протокол судового засідання, як того вимагають норми процесуального права, то учасники мали б право подати на нього письмові зауваження щодо неповноти або неправильності їх запису відповідно до ст. 249 ЦПК України.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 258 ЦПК України, процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Частинами 4-6 ст. 259 ЦПК України визначено, що ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті. Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. У виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.Складання повного тексту ухвали, залежно від складності справи, може бути відкладено на строк не більш як п`ять днів з дня оголошення вступної та резолютивної частин ухвали. Судове рішення, що містить вступну та резолютивну частини, має бути підписане всім складом суду і приєднане до справи.

Частиною 9 ст. 268 ЦПК України встановлено, що ухвали суду проголошуються негайно після їх постановлення за правилами проголошення рішень суду.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

У разі проголошення у судовому засіданні тільки вступної та резолютивної частин рішення суд повідомляє, коли буде складено повне рішення.

Рішення суду (повне або скорочене) підписується всім складом суду у день його складення і додається до справи( ч.ч.4-7 ст. 268 ЦПК).

Матеріали справи містять повний текст оскаржуваної ухвали, датований 22 жовтня 2019 року, а також ухвала містить вказівку про те, що її повний текст було складено судом 23 жовтня 2019 року.

Про те, що судом 22 жовтня 2019 року було підписано скорочене судове рішення ( вступна та резолютивна частина ухвали) за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 у судовому засіданні, яке повинно було відбутись 22.10.2019 року, відомостей матеріали справи не містять.

При цьому, оскільки протокол судового засідання 22 жовтня 2019 року не вівся, то встановити чи видалявся суд до нарадчої кімнати для вирішення заяви ОСОБА_1 22.10.2019 року, установити неможливо. Як неможна установити і те, що судове рішення було прийнято саме 22.10.2019 року.

Крім того, заява ОСОБА_1 містить вказівку на те, що наслідки залишення позову без розгляду, передбачені ст. 257 ЦПК України, їй роз`яснені і зрозумілі.

Разом з тим, як про це зазначив суд першої інстанції, позивач в судове засідання не з`явилась, а тому хто ж саме роз`яснив їй такі наслідки, зважаючи на те, що відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, суд роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій.

На підставі викладеного, доводи апеляційної скарги є суттєвими та такими, що заслуговують на увагу.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 381-384, 389 ЦПК України,суд апеляційної інстанції,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 22 жовтня 2019 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: А. О. Чобіток

Судді: О. В. Немировська

Т. І. Ящук