печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.12.2019 Печерський районний суд міста Києва у складі: головуючого судді - Писанця В.А., при секретарі судових засідань - Шевченко О.В., провівши підготовче засідання у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про усунення перешкод у праві володіння та за зустрічним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , про припинення права спільної часткової власності, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

Ухвалою судді від 03.10.2017 відкрито провадження та призначено справу до судового розгляду.

На підставі норми п. 9 ч. 1 Розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України від 18.03.2004 № 1618-IV у редакції Закону від 03.10.2017 № 2147-VIII, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу (15.12.2017), розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ухвалою суду від 04.12.2018 об`єднано в одне провадження позовну заяву ОСОБА_1 , про усунення перешкод у праві володіннята позовну заяву ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про припинення права спільної часткової власності, а розгляд справи призначено здійснювати за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання, сторонам роз`яснено, підстави, час та черговість подання заяви по суті справи.

Положеннями ст. 13 ЦПК України встановлено позицію диспозитивності цивільного судочинства, а саме передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 12, ч. 1 ст. 20 ЦК України, особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд, у тому числі, реалізовує своє право на захист.

За ч. 1 ст. 14 ЦК України, цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання, шляхом застосування національного законодавства. Суд приймає рішення щодо дотримання вимог Конвенції, переконавшись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Отже, під час проведення підготовчого засідання судом з`ясовано всі питання, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, а також закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, що передбачає п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України.

Згідно з приписами п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, в підготовчі засідання, призначені 18.04.2019, 21.10.2019 та 06.12.2019 позивач за первісним позовом та її представник не з`явились, будучи повідомленими належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень, відзиву, заяв або клопотань від останніх не надходило, а тому суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку про наявність правових підстав для залишення первісного позову без розгляду, а також з`ясувавши, що інші сторони в підготовче засідання не з`явились будучи повідомленими належним чином, що не перешкоджає його проведенню за зустрічним позовом, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для залишення зустрічного позову без розгляду та закриття провадження у справі.

Отже, вбачається, що в зв`язку з постійними неявками позивача за первісним позовом порушуються права інших учасників судового розгляду на розгляд справи в розумний строк та вимоги ст. 43 ЦПК України щодо процесуальних обов`язків сторони, що збільшує не обґрунтовані витрати сторін у справі, а тому існує достатність підстав для залишення первісного позову без розгляду, а також необхідність закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті за зустрічним позовом, на підставі викладеного та керуючись ст.ст. 14, 20, 257, 294 ЦК України, ст.ст. 1-13, 200, 257, 354, 355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про усунення перешкод у праві володіння - залишити без розгляду.

Закрити підготовче провадження у справі за зустрічним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , про припинення права спільної часткової власностіта призначити справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду на 11.03.2020 о 10:15 год.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В. А. Писанець