Справа № 524/5783/18
Провадження №2/524/269/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.01.2019 року Автозаводський районний суд м Кременчука у складі:

головуючого судді - Предоляк О.С.

при секретарі судового засідання Гладкій К.О.

за участі: позивача ОСОБА_1, розглянувши в порядку загального провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кременчуцької міської Ради Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

У липні 2018 року ОСОБА_1, звернувся з позовом до територіальної громади в особі Кременчуцької міської Ради Полтавської області з вимогою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позов обґрунтував тим, що пропустив строк для прийняття спадщини за законом після смерті брата з поважних причин, оскільки вважав себе єдиним спадкоємцем після смерті батька ОСОБА_2, не володів інформацією як щодо подання братом заяви про прийняття спадщини після смерті батька, яке належало спадкодавцю на праві власності. В подальшому не мав можливості своєчасно подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини, оскільки його брат вів аморальний спосіб життя, жебракував, за місцем реєстрації у м. Печора Республіки Комі Російської Федерації не проживав. Коли приїхав на похорон батька загубив мобільний телефон, у подальшому новий номер не повідомив. Приїхати до Російської Федерації, до брата, який 8 останніх років не сповіщав про себе не мав змоги, оскільки є військозобов»язаний. Зазначав, що у зв»язку з тим, що протягом багатьох років вимушений утримувати майно, брат не оформив спадкове майно, тривалий час не мав змоги дізнатись про долю брату у зв»язку з тим, що останні 7 років за місцем постійного проживання останній не проживав. Повторне свідоцтво про смерть ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року, отримав у січні 2018 року, є власником ? ідеальної часки спірного нерухомого майна, родичів у брата, крім нього немає, просить задовольнити позов.

Ухвалю суду від 23.07.2018 року по справі відкрито загальне позовне провадження.

Ухвалою суду від 02.10.2018 року закрито підготовче провадження.

Відповідачем територіальною громадою в особі Кременчуцької міської Ради Полтавської області відзив на позов не подано. Представником відповідача у межах повноважень на підставі довіреності подано клопотання про розгляд справи за відсутності представника. При вирішенні питання покладаються на розсуд суду.

Суд, вислухавши пояснення позивача, вивчивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що згідно зі свідоцтвом про смерть НОМЕР_2 від 17 січня 2018 року ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року у м. Печора Республіка Комі Російської Федерації.

Відповідно до поданої заяви ОСОБА_3 останній є спадкоємцем на ? часку майна належного ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

Згідно довідки ТОВ «Житлорембудсервіс» ОСОБА_2 зареєстрований в АДРЕСА_1 і на день його смерті за вказаною адресою був зареєстрований та проживав один.

Із інформації Першої Кременчуцької нотаріальної контори постає що спадкова справа до майна померлого ОСОБА_2 була відкрита за заявою про прийняття спадщини ОСОБА_1 та ОСОБА_3

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 30 травня 2012 року синам ОСОБА_2 - ОСОБА_1 та ОСОБА_3 належить по ? частки квартири АДРЕСА_1.

З витягу про державну реєстрацію прав постає, що ОСОБА_1 на підставі свідоцтва право на спадщину за законом від 30 травня 2012 року оформив на підставі права власності ? частку квартири АДРЕСА_1

Власником 3/4 частки квартири АДРЕСА_1 є позивач ОСОБА_1

ОСОБА_4 ? частку спадкового майна не оформив.

Постановою Першої Кременчуцької державної нотаріальної контори від 13.07.2018 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3, оскільки він пропустив строк для прийняття спадщини.

Згідно зі статтею 1217 Цивільного кодексу України (далі ЦК) спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1218 цього Кодексупередбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Виходячи із змісту статті 1220 цього Кодексу, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Положеннями статті 1269 ЦК визначено, що спадкоємець, який бажає реалізувати своє право на прийняття спадщини, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, подає нотаріусу заяву про прийняття спадщини у строк, встановлений законом.

Як вбачається з матеріалів справи, у визначений законом строк позивач не прийняв спадщину.

А згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, Суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви.

У постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15 викладений правовий висновок, згідно з яким у разі, якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає.

Враховуючи поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини суд вважає, що в даному конкретному випадку позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори за прийняттям спадщини в зв'язку з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього, які були викликані відсутністю інформації про наявність даних про смерть спадкодавця, його образ життя, та обставини, повідомлені позивачем, за яких йому заборонений в»їзд до Російської Федерації, що знайшло своє підтвердження в матеріалах справи

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Судом також враховано позиція відповідача щодо спадкового майна, який визнав позов. Інші спадкоємці відсутні.

Таким чином, враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, позов підлягає задоволенню з визначенням позивачу строку для подання заяви про прийняття спадщини протягом 3 (трьох) місяців з дня набрання рішенням законної сили.

З цих підстав, керуючись статтями 2, 5, 10-13, 18, 200, 206, 258-259, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, ст. 1270-1276 Цивільного кодексу України суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Кременчуцької міської Ради Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, реєстраційний номер платника податків НОМЕР_1, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини протягом 3 (трьох) місяців з дня набрання рішенням законної сили, після ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року, свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду.

До дня початку функціонування єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Автозаводський районний суд м.Кременчука.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя О.С. Предоляк