справа № 631/1063/17
провадження № 2/631/202/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2019 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Трояновської Т.М.

за участю секретаря судового засідання М`ячиної Ю.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань № 2 приміщення Нововодолазького районного суду Харківської області цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залучення до участі у справі в якості третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову: ОСОБА_3 , Нововодолазьку державну нотаріальну контору Харківської області, Нововодолазький відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області, про зняття арешту з майна,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить зняти арешт, накладений на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер обтяження 6238702, зареєстрованого 17 грудня 2007 року за № 6238702 Нововодолазькою державною нотаріальною конторою Харківської області, підстава обтяження постанова 051304 від 21 лютого 2003 року Відділу державної виконавчої служби, (додаткові дані архівний номер: 3964591HARKOV112, архівна дата 25.02.2003, дата виникнення: 25.02.2003, № реєстру 12, внутр. № 4901FC3A23F436303D54).

Ухвалою суду від 31 жовтня 2018 року було відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 29 січня 2019 року було закрите підготовче провадження у вищевказаній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду.

12 серпня 2019 року через канцелярію суду представник ОСОБА_1 адвоката Мякота Т. М., що діє на підставі ордеру серії ПТ № 063447 від 20.04.2018 року та відповідно до договору про надання правничої (правової) допомоги № 31/18 від 20 квітня 2018 року, надала заяву про уточнення позовних вимог, в порядку статті 49 Цивільного процесуального кодексу України, яка була зареєстрована за вхідним № 5539/19-вх. Відповідно до наданої заяви представник позивача зазначила про збільшення позовних вимог та просила суд зняти арешт, накладений на все майно, що належить позивачу по справі ОСОБА_1 , реєстраційний номер обтяження 6238702, зареєстрованого 17 грудня 2007 року за № 6238702 Нововодолазькою державною нотаріальною конторою, підстава обтяження постанова 051304 від 21 лютого 2003 року відділу державної виконавчої служби (додаткові дані-архівний номер: 3964591HARKOV112, архівна дата 25.02.2003 року, дата виникнення: 25.02.2003 року, № реєстру 12, внутр. № 4901FC3A23F436303D54).

Позивач та його представник у судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи були сповіщені завчасно відповідно до вимог статті 128 Цивільного процесуального кодексу України. Скориставшись своїм правом, передбаченим частиною 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, представник позивача ОСОБА_1 адвокат Мякота Т. М. через канцелярію суду надала заяву, яка була зареєстрована за вхідним номером 5540/19 вх. від 12 серпня 2019 року, в якій зазначила, що підтримує позовні вимогиОСОБА_1 у повному обсязі, наполягає на їх задоволенні, просила розгляд справи провести за її відсутності та за відсутності позивача, зазначивши, що не заперечують проти розгляду справи в заочному порядку у разі неявки відповідача.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи був сповіщений завчасно відповідно до вимог статті 128 Цивільного процесуального кодексу України. Про поважність причини своєї неявки суду не повідомив, клопотань щодо розгляду справи без його участі, перенесення розгляду справи, відкладення судового засідання до суду подано не було.

ОСОБА_4 , що виступає в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову, в судове засідання не з`явилась, проте через канцелярію суду 16 листопада 2018 року надала відзив, який був зареєстрований за вхідним № 5807/18-вх, відповідно до якого позовні вимоги ОСОБА_1 визнала в повному обсязі, не заперечувала проти їх задоволення. Слухання справи просила провести за її відсутності.

Завідувач Нововодолазької державної нотаріальної контори Харківської області Змієвська Т. М. в судове засідання не з`явилась, хоча про дату, час і місце розгляду справи була сповіщені завчасно відповідно до вимог статті 128 Цивільного процесуального кодексу України. Через канцелярію суду 29 листопада 2019 року завідувач нотаріальної контори надала заяву, яка була зареєстрована за вхідним № 8477/19-вх, відповідно до якої просила суд розгляд справи просила провести за її відсутності, при прийнятті рішення покладається на розсуд суду.

Уповноважений представник Нововодолазького відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час і місце розгляду справи була сповіщені завчасно відповідно до вимог статті 128 Цивільного процесуального кодексу України. 29 січня 2019 року через канцелярію суду начальник відділу державної виконавчої служби Пікалов О. В. надав заяву, яка була зареєстрована за вхідним № 580/19-вх відповідно до якої проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 не заперечував, просив суд розгляд справи провести за відсутності представника відділу.

Положеннями частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Крім того, частиною 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у позивача свідчить його відповідна заява, надана його представником та долучена до матеріалів справи.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що підстав для визнання явки учасників справи обов`язковою для надання особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності, при цьому відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вирішуючи питання щодо прийняття зави про уточнення (збільшення) позовних вимог, суд перевіривши матеріали, що містяться у справі, проаналізувавши зміст норм процесуального права, виходить з наступного.

Статтею 55 Конституції України встановлено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Зміст цього права полягає в тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Зазначена норма зобов`язує суди приймати заяви до розгляду навіть у випадку відсутності в законі спеціального положення про судовий захист (пункт 2 рішення Конституційного Суду України від 25 грудня 1997 року по справі № 9-зп).

Порядок цивільного судочинства на території України визначається лише цивільним процесуальним законодавством України, що складається з відповідних положень Конституції України, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 3 Цивільного процесуального кодексу України).

Процесуальні права та обов`язки сторін встановлені, у тому числі приписами статті 49 Цивільного процесуального кодексу України, пункт 2 частини 2 якої передбачає, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Як свідчать матеріали справи дана цивільна справа розглядається за правилами загального позовного провадження та ухвалою постановленою 29 січня 2019 року було закрите підготовче провадження у вищевказаній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду, проте заява щодо уточнення позовних вимог надійшла на адресу суду лише 12 серпня 2019 року, коли справи вже знаходилась у судовому розгляді.

Крім того, частиною 5 статті 49 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що у разі подання будь якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Однак, подана представником позивача заява про уточнення (збільшення) позовних вимог від 12 серпня 2019 року в порушення зазначених вище вимог не містить доказів направлення її копії іншим учасникам справи, зокрема відповідачу та третім особам.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до переконання, що заяву представника позивача про уточнення (збільшення) позовних вимог від 12 серпня 2019 року слід повернути позивачу.

Імперативними приписами частини 2 статті 258 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Керуючись статями 3, 49,223, 258 -260, 261, 280, 281, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити представнику позивача у прийнятті до розгляду заяви про збільшення позовних вимог.

Повернути уточнену позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залучення до участі у справі в якості третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову: ОСОБА_3 , Нововодолазьку державну нотаріальну контору Харківської області, Нововодолазький відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області, про зняття арешту з майна, подану 12 серпня 2019 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Нововодолазький районний суд Харківської області (відповідно до пункту 15.5 Розділу ХШ Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України) протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали.

Суддя: Т. М. Трояновська