ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«15» січня 2019 року

м. Харків

справа № 635/6425/17-ц

провадження № 22ц/818/538/19

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В. (суддя-доповідач),

суддів - Кіся П.В., Яцини В.Б.

за участю секретаря - Асавалюк О.О.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1, представник позивача - ОСОБА_2,

відповідач - ОСОБА_3, представник відповідача - ОСОБА_4,

третя особа - державний нотаріус Четвертої Харківської державної нотаріальної контори Козелько Т.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 26 вересня 2018 року в складі судді Назаренко О.В.,

в с т а н о в и в:

У листопаді 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3, третя особа: державний нотаріус Четвертої Харківської державної нотаріальної контори Козелько Т.М. про часткове визнання недійсним свідоцтва про право власності на майно в порядку спадкування за законом та визнання права власності на 1/3 спадкового майна та просив визнати частково недійсним свідоцтво на право власності за законом на ім'я ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1, реєстровий №3-1923; визнати частково недійсним свідоцтво на право власності за законом на ім'я ОСОБА_3 на житловий будинок АДРЕСА_2, реєстраційний №3-1927; визнати частково недійсним свідоцтво на право власності за законом на ім'я ОСОБА_3 на ? частину житлового будинку АДРЕСА_3, реєстраційний №3-1929; визнати за ним за правом представлення право власності на спадщину після смерті бабусі, ОСОБА_6, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, а саме на 1/3 квартири АДРЕСА_1; 1/3 житлового будинку АДРЕСА_2; 1/6 частину житлового будинку АДРЕСА_3.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 26 вересня 2018 року позов ОСОБА_1 - залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою суду, ОСОБА_1 через свого представника подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, порушено та неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права.

Вважав, що суд не надав належної оцінки доказам у справі, не звернув уваги на те, що ані позивач, ані його представник не були належним чином повідомлені про судові засідання, призначені на 15 серпня 2018 року та 26 вересня 2018 року, судових повісток та смс-повідомлень не отримували, відомості щодо розгляду справи на сайті суду також відсутні.

15 січня 2019 року від ОСОБА_3 до суду апеляційної інстанції надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому вона зазначила, що ухвала є законною. При цьому посилалася на те, що представником позивача грубо порушуються вимоги норм ЦПК. Отримуючи їх відзиви та заперечення, вона надавала на них свої відзиви та заперечення, що свідчить про її обізнаність про хід судового провадження, однак штучно ігнорувала засідання.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, пояснення з'явившихся осіб, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 необхідно задовольнити, ухвалу суду - скасувати.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що позивач належним чином повідомлений про розгляд справи повторно не з'явився у судове засідання, не повідомив суду причини неявки.

Проте, судова колегія з таким висновком суду першої інстанції не погоджується.

Відповідно до частин 1-4 статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов'язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов'язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Згідно частини 5 статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Частиною 6 статті 128 ЦПК України передбачено, що судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Як вбачається з матеріалів справи, у листопаді 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3, третя особа: державний нотаріус Четвертої Харківської державної нотаріальної контори Козелько Т.М. про часткове визнання недійсним свідоцтва про право власності на майно в порядку спадкування за законом та визнання права власності на 1/3 спадкового майна.

Ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області від 27 листопада 2017 року відкрито провадження у справі.

Справа призначалася до розгляду неодноразово, зокрема на 15 серпня 2018 року та 26 вересня 2018 року.

Проте, матеріали справи не містять доказів того, що позивач належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи на вказані дати у відповідності до вимог статті 128 ЦПК України.

З протоколу судового засідання від 13 червня 2018 року вбачається, що сторони у судове засідання не з'явились, у зв'язку з чим розгляд справи відкладено на 15 серпня 2018 року о 12 год. 00 хв.

На аркуші справи № 100 міститься розписка відповідача ОСОБА_3 та її представника ОСОБА_4 про повідомлення про дату та час судового засідання, яке відбудеться 15 серпня 2018 року о 12 год. 00 хв.

З протоколу судового засідання від 15 серпня 2018 року вбачається, що сторони у судове засідання не з'явились, у зв'язку з чим розгляд справи відкладено на 26 вересня 2018 року о 16 год. 00 хв.

На аркуші справи № 102 міститься розписка відповідача ОСОБА_3 та її представника ОСОБА_4 про повідомлення про дату та час судового засідання, яке відбудеться 26 вересня 2018 року о 16 год. 00 хв.

26 вересня 2018 року відповідач ОСОБА_3 звернулась до суду із заявою про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду у зв'язку з його неодноразовою неявкою у судові засідання.

З протоколу судового засідання від 26 вересня 2018 року вбачається, що сторони у судове засідання не з'явились.

Проте, відповідних розписок позивача та його представника щодо повідомлення про дату і час судових засідань, призначених на 15 серпня 2018 року та 26 вересня 2018 року, або рекомендованих поштових повідомлень щодо надсилання позивачу та його представнику судових повісток матеріали справи не містять, тобто ОСОБА_1 та його представника у відповідності до вимог статті 128 ЦПК України належним чином не було повідомлено про дату, час і місце розгляду справи.

Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно частини 3 статті 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Відповідно до частини 5 статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Із змісту пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України вбачається, що суд залишає заяву без розгляду за наявності таких умов у сукупності: позивача належним чином повідомлено про час і місце розгляду справи; він повторно не з'явився в судове засідання; від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи. При цьому слід зазначити, що належні повідомлення повинні бути два рази поспіль.

Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд повинен врахувати всі умови залишення заяви без розгляду у сукупності. Відсутність хоча б однієї із умов (в нашому випадку, відсутність належного повідомлення позивача про час і місце розгляду справи), не дає права суду залишати позов без розгляду.

Оскільки відсутня одна з складових, які враховуються при вирішенні питання про залишення позову без розгляду, а саме позивач не був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, суд не мав права залишати позов без розгляду.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на необхідність дотримання розумних строків розгляду справи.

Згідно пункту 9 частини 1 Перехідних положень ЦПК України, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

За змістом пункту 10 частини 3 статті 2 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Згідно статті 210 ЦПК України (стаття 175 ЦПК України в редакції 2004 року, чинного на час відкриття провадження у справі) суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Як вбачається з матеріалів справи, у провадженні суду справа знаходиться з 27 листопада 2017 року і до теперішнього часу не розглянута.

Аналізуючи наведене колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушив норми процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин відповідно до пункту 4 частини 1 статті 379 ЦПК України ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п.6 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст.379, ст. ст. 381-384, 389 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 26 вересня 2018 року - скасувати. Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді П.В. Кісь

В.Б. Яцина

Повний текст постанови складено 17 січня 2019 року.