Справа № 177/123/19
Провадження № 2-п/177/6/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.08.2019

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Суботіної С. А.

за участі: секретаря Ференц Я. З.,

розглянувши у відкритому судовому засідання у м. Кривому Розі цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 05.04.2019 у справі № 177/123/19 провадження 2/177/421/19 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В :

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Лисиця Т.І., 18.06.2019 подала до суду заяву про перегляд заочного рішення, в якій просила скасувати заочне рішення від 05.04.2019 у справі № 177/123/19 за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

В обґрунтування заяви вказувала, що вказаним рішення суду позовні вимоги банку задоволено частково, з відмовою в позові в частині штрафів. Заявник з рішенням суду не погодилася. Вказувала на поважність причини неявки до суду, оскільки повістка їй не надходила і особисто вручена не була, що унеможливило з`явлення до суду та повідомлення про причин неявки.

Про рішення суду вона дізналася з сайту «Судової влади України», не мала можливості скористатися процесуальними правами, в тому числі на подання пояснень по суті справи, а також доказів.

Заперечуючи позовні вимоги вказувала, що анкета-заява не містить істотних умов кредитного договору, зокрема кредитного ліміту, виданої картки, умов та строку кредитування. Довідка про зміну умов кредитування не передбачає підпису клієнта банку. Тарифи, Умови та Правила надання банківських послуг не містять її підпису, тому позивачем не доведено, що під час підписання заяви позичальника вона ознайомлювалася саме з цими документами.

Ухвалою суду від 10.07.2019 заява залишалася без руху, з наданням заявнику строку для усунення недоліків.

До суду 07.08.2019 подано заяву на усунення недоліків у якій заявник просила поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 05.04.2019, скасувати дане рішення. В обґрунтування вимог про поновлення строку вказувала на те, що про існування оскаржуваного заочного рішення дізналася лише в травні 2019 року.

Ухвалою суду від 09.08.2019 заява прийнята до розгляду.

22.08.2019 ОСОБА_1 , яка брала участь у справі через представника, до суду не з`явилася.

Від представника заявника Лисиця Т.І., надійшла заява про розгляд заяви про скасування заочного рішення за її відсутності та відсутності ОСОБА_1 , позицію викладену в заяві про перегляд заочного рішення підтримала (а.с. 90).

АТ КБ «ПриватБанк», будучи повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, участь свого представника в судовому засіданні не забезпечив, заяв по суті справи та з процесуальних питань не надав.

Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України, заяви про перегляд заочного рішення розглядаються в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час та місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

У зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Розглянувши заяву, суд дійшов висновку, що вона не підлягає задоволенню зі слідуючих підстав.

Судом встановлено, що 28.01.2019 до суду надійшла позовна заява АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Відповідач ОСОБА_1 повідомлялася про дату, час та місце розгляду справи у визначеному законом порядку, за зареєстрованим місцем проживання, а саме: АДРЕСА_1 (а.с. 39), що підтверджується поштовими повідомлення про вручення судових повісток відповідно 23.02.2019 на 07.03.2019 та 21.03.2019 на 05.04.2019 (а.с. 48, 50).

Згідно з ч. 5, 7, п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, відповідач ОСОБА_1 вважається належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи.

Твердження заявника про те, що судова повістка їй не надходила та нею не отримувалася, спростовується вище викладеними доказами, наявними в матеріалах справи.

ОСОБА_1 , будучи повідомленою про дату, час та місце розгляду справи до суду не з`явилася, про причини неявки суду не повідомила, відзивну не подала.

Відповідно до ч.3 ст. 131 ЦПК України, відповідач, який не повідомив суд про причини неявки у судове засідання, вважається таким, що не з`явився без поважних причин.

При ухваленні оскаржуваного рішення суд, керуючись ч. 4 ст. 223, 280 ЦПК України, вирішував справу на підставі наявних у ній доказів.

Зокрема, ухвалюючи рішення про часткове задоволення позову, суд прийняв до уваги докази, які свідчили про активне користування відповідачем кредитними коштами, в тому числі, після зміни умов кредитування (збільшення відсоткової ставки за кредитом) (а.с. 42-44).

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може залишити заяву без задоволення.

Згідно зі ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналіз вказаної норми закону свідчить, що відсутність хоча б однієї із двох складових визначених ч.1 ст. 288 ЦПК України, є підставою для відмови в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, до суду не з`явилася, про причини неявки суду не повідомила та відзиву не надала. Вказаний факт перед судом не спростований.

Відповідно до п. 33, 34 Рішення Європейського суду з прав людини «Христов проти України» від 19.02.2009, право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу "Брумареску проти Румунії" (Brumarescu v. Romania).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу

res judicata (див. там же, п. 62), тобто поваги до остаточного

рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права

вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання

рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду

та винесення нового рішення у справі.

З урахування викладеного, з метою дотримання принципу юридичної визначеності, суд приходить до висновку, про відсутність сукупності підстав необхідних для скасування заочного рішення суду від 05.04.2019, а тому заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення та його скасування підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись ст.ст. 260-261, 287-288 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 05.04.2019 у справі № 177123/19 провадження 2/177/421/19 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду через Криворізький районний суд Дніпропетровської області, шляхом подання апеляційної скарги, протягом 30 (тридцяти) днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя С.А. Суботіна