Житомирський апеляційний суд
Справа №293/1466/17 Головуючий у 1-й інст. Грубіян Є. О.
Категорія 18 Доповідач Коломієць О. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2019 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Коломієць О.С.

суддів Талько О.Б., Шевчук А.М.

за участю секретаря

судового засідання Драч Т.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу №293/1466/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договорів дарування недійсними та переведення прав набувача майна

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 10 вересня 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду, яка постановлена суддею Грубіяном Є.О. в м. Житомирі

в с т а н о в и в:

У грудні 2017 року позивач звернувся до суду з позовними вимогами, які в подальшому уточнив, та просив визнати договори дарування № 1013 та № 1015 від 22.05.2015 року, які укладені між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , недійсними в частині відчуження 53/100 частин житлового будинку та земельної ділянки, що розташовані по АДРЕСА_1 та перевести права набувача 53/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 0,09 га кадастровий номер :03:008:0273 на позивача ОСОБА_1

Житомирський районний суд Житомирської області ухвалою від 10 вересня 2019 року залишив позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу про залишення позову без розгляду та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду по суті. Скаржник вважає, що суд першої інстанції постановив таку ухвалу з порушенням норм процесуального закону та принципу правової визначеності, який не допускає свавільного повернення до повторного вирішення питань, які судом вже вирішені та викладені у відповідних процесуальних документах.

Відповідач ОСОБА_2 проти апеляційної скарги заперечив, надіславши відзив, у якому просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області залишити без змін. Судове рішення вважає законним, обґрунтованим та прийнятим у повній відповідності з нормами матеріального та процесуального права.

В судовому засіданні представник позивача доводи апеляційної скарги підтримала, просила її задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_2 просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився. Надіслав до суду заяву про проведення судового засідання без його участі. З урахуванням положень ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за його відсутності.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

При перевірці законності ухвали про залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, підлягає також оцінці відповідності нормам цивільного процесуального законодавства й ухвала про залишення позовної заяви без руху.

Постановляючи ухвалу про залишення позову без розгляду на підставі положень п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд першої інстанції виходив із того, що позивачем у встановлений судом строк не виконано вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, зокрема, не зазначено ціни позову, не додано документ про сплату судового збору за дві вимоги немайнового характеру та не надано доказів про вартість спірного майна.

Однак із таким висновком суду не можна погодитись з огляду на таке.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідно до ухвали судді Черняхівського районного суду Житомирської області Бруховського Є.Б. від 19.01.2018 р. у справі за позовом ОСОБА_1 відкрито провадження та призначено справу до розгляду на 14.03.2018 року (а.с.53 т.1).

У зв`язку із задоволенням заяви представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_4 про відвід головуючого судді Бруховського Є.Б. справа після перерозподілу прийнята до свого провадження суддею Черняхівського районного суду Васильчуком С.Ф. та призначена до розгляду на 12.06.2018 року (а.с.129 т.1).

В подальшому, в судовому засіданні 12.09.2018 р. суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України: не зазначено засобів зв`язку позивача та не визначено ціну позову. Позовну заяву залишено без руху, підготовче судове засідання відкладено до 17.10.2018 р. (а.с.156 т.1).

Ухвалою Черняхівського районного суду від 17.10.2018 р. позовну заяву залишено без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст. 257 ЦПК України (а.с.187 т.1).

Відповідно до постанови Житомирського апеляційного суду від 05.02.2019 р. вказана вище ухвала скасована, справа направлена до суду першої інстанції для продовження розгляду (а.с.235-236 т.1).

Відповідно до положень ст. 31 ч.1 п.2 ЦПК України справа передана до Житомирського районного суду Житомирської області та ухвалою судді Грубіяна Є.О. від 14.06.2019 р. прийнята до свого провадження та призначена до розгляду (а.с.27 т.2).

В судовому засіданні 29 серпня 2019 року за клопотанням представника відповідача суд залишив без руху позовну заяву ОСОБА_1 з підстав ненадання доказів, за якими можна було б визначити дійсну вартість майна, відповідно і ціну позову, а також у зв`язку з недоплатою судового збору за вимоги немайнового характеру у розмірі 1409,60 грн. Розгляд справи суд відклав до 19.09.2019 р. (а.с.75-81 т.2).

09 вересня 2019 року представник позивача Левчук Т.В. звернулась до суду з клопотанням про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви до 19.09.2019 р.

Ухвалою судді Житомирського районного суду Житомирської області від 10 вересня 2019 року відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви (а.с.102-103 т.2).

Того ж числа 10.09.2019 р. позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договорів дарування недійсними суд залишив без розгляду у зв`язку з тим, що позов поданий без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Однак вказана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права та протирічить матеріалам справи.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд залишає без розгляду позовну заяву, зокрема, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Як вбачається з матеріалів справи, до відкриття провадження у справі 19.01.2018 року, ухвалою суду від 03.01.2018 р. було залишено без руху позовну заяву ОСОБА_1 , як таку, що подана без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України. Проте в подальшому ухвалою судді відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_5 і справа призначена в підготовче судове засідання.

Згідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно вимог зі ст. 196 ЦПК України у справах загального позовного провадження проводиться підготовче засідання.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно із ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

На вищезазначене суд першої інстанції уваги не звернув та дійшов передчасного висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду з підстав, передбачених п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. Суд не зважив на те, що справа перебуває на розгляді в суді майже два роки, неодноразово була залишена без руху з одних і тих же підстав та тричі у справі відкривалось провадження та призначалась справа до розгляду. Крім того, суд не врахував того, що вказані в ухвалі недоліки, могли бути усунені при ухваленні рішення судом, шляхом стягнення недоплаченої суми судового збору з відповідної сторони.

Таким чином, суд першої інстанції в порушення вимог ст. 185 ЦПК України, дійшов до помилкового висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

Крім того, вирішення судом питання про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду без проведення судового зсідання, не узгоджується з положеннями цивільно-процесуального законодавства, які регламентують порядок розгляду справи після відкриття провадження у справі.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду постановлено судом першої інстанції з порушенням норм процесуального права, тому оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Виходячи з наведеного, доводи апеляційної скарги слід визнати обґрунтованими, а оскаржувану ухвалу такою, що постановлена з порушенням норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 10 вересня 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 06 грудня 2019 року.

Головуючий: Судді: