УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 листопада 2019 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Борєйко О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Пятін Євгеній Вікторович, до Черкаської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

27 листопада 2019 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Пятін Є.В., звернулася до Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною позовною заявою.

Під час вирішення питання щодо можливості відкриття провадження у цивільній справі встановлено, що вона подана до суду без додержання вимог ст.175 та ст.177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Так, згідно п.15 та п.16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», Цивільним процесуальним кодексом України передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача.

Позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Пятін Є.В., в порушення вимог п.3 ч.3 ст.175, п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціни позову не містить.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, до позовної заяви додано копію висновку про вартість майна, а саме: будинку АДРЕСА_1 .

Однак, відповідно до заявлених ОСОБА_1 вимог, остання просить визнати за нею право власності в порядку спадкування після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 на 3/8 частини будинковолодіння АДРЕСА_1 .

Разом з тим, жодного доказу вартості оспорюваної частини будинку позовна заява не містить, в зв`язку з чим суд позбавлений можливості дійти висновку щодо дійсної її вартості.

Крім того, висновок про вартість майна складений 24 жовтня 2018 року. Згідно Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого Наказом ФДМУ № 658 від 17.05.2018р., зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.06.2018р. за № 677/32129, строк дії звіту про оцінку, що не може перевищувати шість місяців з дати оцінки, зазначається в такому звіті. Але, в наданому позивачем висновку про вартість майна від 24.10.2018р. не зазначений строк дії звіту, що не може перевищувати шість місяців з дати оцінки.

Враховуючи, що позовна вимога ОСОБА_1 щодо набуття нею права власності на частину будинку є вимогою майнового характеру, позивачем повинен бути сплачений судовий збір саме за вимогу майнового характеру.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, до позовної заяви додано оригінал квитанції №0.0..1 від 25 листопада 2019 року, відповідно до якої, судовий збір у розмірі 1522 гривні 50 копійок, сплачений ОСОБА_4 .

Однак, особа, яка сплатила судовий збір ОСОБА_4 не є позивачем за даним позовом.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Таким чином, до позовної заяви ОСОБА_1 не додано: доказів вартості спірного майна, в зв`язку з чим не визначено ціну позову; доказів сплати судового збору або звільнення від сплати судового збору за подання даної позовної заяви до суду.

Відповідно до п.3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, встановлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Крім того, згідно п.п. 6, 7, 8, 9 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

В порушення вказаних норм, позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Пятін Є.В., не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок врегулювання спору; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви; наявність чи відсутність доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою; попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат.

Також, відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч.2 ст.83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Як вбачається з позовної заяви, позивач зазначає, що у серпні 2018 року вона звернулася до Першої Черкаської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Листом від 13 серпня 2019 року «Про результати розгляду заяви» завідувачем Першої Черкаської державної нотаріальної контори її повідомлено, що відповідно до ст.1272 ЦПК України позивач пропустила строк для прийняття спадщини та роз`яснено право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Однак, позивач ОСОБА_1 у позовній заяві не ставить на вирішення суду питання щодо поновлення їй строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Крім того, до позовної заяви не додано вищевказаний лист завідувача Першої Черкаської державної нотаріальної контори.

Наявність доказів відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, з підстав, які не пов`язані з пропущенням строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, є підставою для звернення спадкоємця до суду з позовною заявою про визнання права власності в порядку спадкування.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Таким чином, з позовної заяви ОСОБА_1 не вбачається наявність між сторонами спору, позивачем не надано доказів неможливості прийняття спадщини в позасудовому порядку, який визначений чинним законодавством України.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України, суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 260, 261 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Пятін Євгеній Вікторович, до Черкаської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу та його представнику десятиденний строк для усунення недоліків, який відраховується з дня отримання позивачем чи його представником копії ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити позивачу та його представнику, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала окремо від остаточного судового рішення оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.М. Борєйко