Постанова

Іменем України

02 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 756/7296/16-ц

провадження № 61-35367св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Усика Г. І. (суддя-доповідач), Ступак О. В., Яремка В. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі - Приватне підприємство «Нива-В. Ш.», ОСОБА_2 , Оболонський районний відділ державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві,

третя особа - Публічне акціонерне товариство «Універсал Банк»,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 30 січня 2018 року у складі судді

Тітова М. Ю. та постанову Апеляційного суду міста Києва від 05 квітня 2018 року у складі колегії суддів: Семенюк Т. А., Саліхова В. В., Прокопчук Н. О.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Приватного підприємства «Нива-В. Ш.» (далі - ПП «Нива-В. Ш.»), ОСОБА_2 , Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у

м. Києві (далі - ВДВС Оболонського РУЮ у м. Києві), правонаступником якого є Оболонський районний відділ державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві (далі - Оболонський РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві), третя особа - Публічне акціонерне товариство «Універсал Банк» (далі - ПАТ «Універсал Банк»), про визнання прилюдних торгів недійсними.

На обгрунтування позовних вимог зазначала, що 31 серпня 2012 року ПП «Нива-В. Ш.» затверджено протокол № 1012602/9 проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна (предмета іпотеки), розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить їй на праві власності. Прилюдні торги з реалізації арештованого майна проведенні з порушенням вимог чинного законодавства України, зокрема, торгуюча організація не здійснила розміщення відомостей про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації; прилюдні торги були проведені з порушенням строку на їх проведення; її не було повідомлено про дату, час та місце проведення прилюдних торгів; реалізація майна була проведена за значно заниженою вартістю предмета нерухомості. Крім того, у порушення пункту 5.1 Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України

від 27 жовтня 1999 року № 68/5 (далі - Тимчасове положення), покупцями порушені терміни проведення розрахунків за придбане на торгах майно.

Посилаючись на наведене, просила визнати недійсними прилюдні торги з реалізації арештованого нерухомого майна - нежитлового приміщення з № 1 по № 5, веранда (колишня квартира № 40), загальною площею 59,1 кв . м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та належить їй на праві власності, а також скасувати протокол № 1012602/9 проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна.

Короткий зміст судових рішень судів попередніх інстанцій

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 30 січня 2018 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що прилюдні торги з реалізації арештованого майна проведені відповідно до вимог Тимчасового порядку в редакції, що діяли на час виникнення спірних правовідносин та вимог частини п`ятої статті 58 Закону України «Про виконавче провадження», у межах шестимісячного строку чинності звіту про оцінку арештованого майна. Посилання ОСОБА_1 щодо порушення порядку проведення прилюдних торгів не підтверджені фактичними обставинами справи та відповідними доказами, доводи позивача щодо порушення строків оплати покупцем ОСОБА_2 придбаного на торгах майна, є необгрунтованими та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами, відповідно до яких оплата придбаного ним майна була проведена на п`ятий день після проведення торгів.

Постановою Апеляційного суду міста Києва від 05 квітня 2018 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 залишено без задоволення, рішення Оболонського районного суду м. Києва від 30 січня 2018 року залишено без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи та застосував норми матеріального права, рішення суду є законним та обгрунтованим, а тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги.

Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги

У червні 2018 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , у якій заявник просив скасувати рішення Оболонського районного суду м. Києва від 30 січня 2018 року та постанову Апеляційного суду міста Києва від 05 квітня 2018 року, і ухвалити нове судове рішення про задоволення її позову, посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга обгрунтована посиланням на те, що суди попередніх інстанцій не звернули увагу, що прилюдні торги були проведені з порушенням Тимчасового положення щодо дотримання двомісячного строку проведення прилюдних торгів з дня одержання спеціалізованою організацією заяви державного виконавця на їх проведення, відсутності відомостей про їх проведення у засобах масової інформації, не повідомлення її про дату, час та місце проведення прилюдних торгів, що є однією з підстав визнання їх недійсними. Відповідно до звіту про незалежну оцінку майна, проведеного суб`єктом оціночної діяльності Товариством з обмеженою відповідальністю «Міжрегіональна агенція незалежної оцінки», ринкова вартість предмета іпотеки, а саме, нежилих приміщень з № 1 по № 5, веранда (групи приміщень № 40), загальною площею 59,1 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 01 серпня 2012 року становить 1 355 130,00 грн, а отже торгуюча організація провела прилюдні торги за значно заниженою вартістю майна, що є порушенням її законних прав та інтересів.

Відзив на касаційну скаргу подано не було.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 20 червня 2018 року відкрито касаційне провадження та витребувано справу з місцевого суду.

Справа надійшла на адресу суду касаційної інстанції та передана 04 липня

2018 року для розгляду колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Установлені судами фактичні обставини справи

Судами попередніх інстанцій установлено, що на виконанні в Оболонському РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві перебувало виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа, виданого Оболонським районним судом м. Києва 02 серпня 2011 року у справі № 2-753 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Універсал Банк» боргу в розмірі 2 255 771,45 грн.

11 квітня 2012 року державним виконавцем Оболонського РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві Диких О.О. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження.

Постановою державного виконавця від 11 квітня 2012 року накладено арешт на майно, що належить ОСОБА_1 та оголошено заборону на його відчуження.

18 квітня 2012 року державним виконавцем описано належне боржнику майно, а саме: нежилі приміщення з № 1 по № 5, веранда групи приміщень № 40 (Літера А), колишня квартира № 40 , загальною площею 59,10 кв. м.

Згідно з висновком незалежної оцінки майна від 22 червня 2012 року, вартість нежилих приміщень з № 1 по № 5, веранда групи приміщень № 40 (Літера А), колишня квартира № 40, загальною площею 59,10 кв. м, що розташовані за адресою : АДРЕСА_1 , становить 627 487,00 грн.

Супровідним листом від 26 червня 2012 року № 1183/8 ВДВС Оболонського РУЮ у м. Києві направило копію зазначеного висновку на адресу ОСОБА_1 , який нею отримано 27 червня 2012 року.

15 серпня 2012 року на офіційному сайті Міністерства юстиції України опубліковано повідомлення про проведення ПП «Нива-В. Ш.» 31 серпня 2012 року о 12:30 год прилюдних торгів щодо реалізації нежилих приміщень з № 1 по № 5, веранда групи приміщень № 40 (літера А), колишня квартира № 40, загальною площею 59,10 кв. м, що розташовані за адресою : АДРЕСА_1 . Підставою для проведення торгів є договір від 06 серпня

2012 року № 1012602.

31 серпня 2012 року проведені прилюдні торги з реалізації арештованого нерухомого майна (предмета іпотеки) - нежилих приміщень з № 1 по № 5, веранда групи приміщень № 40 (Літера А), колишня квартира № 40, загальною площею 59,10 кв. м , що розташовані за

адресою: АДРЕСА_1 , переможцем яких визнано ОСОБА_2 , ціна продажу майна становила 910 000,00 грн. Стартова ціна продажу лота становила 627 487,00 грн.

За результатом прилюдних торгів складено протокол № 1012602/9, затверджений директором філії ПП «Нива-В. Ш.» Ковальчуком М. О.

Відповідно до акту державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки

від 10 вересня 2012 року на депозитний рахунок ВДВС Оболонського РУЮ у

м. Києві 05 вересня 2012 року перераховані кошти у розмірі 774 410,00 грн, згідно протоколу проведення прилюдних торгів від 31 серпня 2012 року № 1012602/9. Зарахування вказаної суми грошових коштів на рахунок виконавчої служби підтверджуються копією квитанції від 05 вересня 2012 року.

Позиція Верховного Суду та нормативно-правове обгрунтування

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга ОСОБА_1 не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права; свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно з частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Правовою підставою визнання недійсними прилюдних торгів ОСОБА_1 зазначала недодержання відповідачами при їх проведенні положень Закону «Про виконавче провадження» та Тимчасового положення.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з положеннями частини четвертої статті 656 ЦК України, відповідно до якої до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням.

За правилами проведення прилюдних торгів, передбачених Тимчасовим положенням, спеціалізована організація проводить прилюдні торги за заявкою державного виконавця, в якій зазначається початкова вартість майна, що виставляється на торги за експертною оцінкою, та інші відомості. Визначення стартової ціни лота здійснюється на підставі початкової вартості майна за результатами проведеної оцінки майна незалежним суб`єктом оціночної діяльності.

Тобто на момент проведення прилюдних торгів, у тому числі повторних торгів, для визначення вартості об`єкта оцінки звіт про оцінку майна повинен бути дійсним.

Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Реалізація арештованого майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 58 Закону України «Про виконавче провадження».

Відповідно до частини третьої статті 58 Закону України «Про виконавче провадження» державний виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки, вони мають право подати державному виконавцю заперечення в десятиденний строк з дня надходження повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна рекомендованим листом за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим державним виконавцем.

Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно (частина п`ята статті 58 Закону України «Про виконавче провадження»).

Судами попередніх інстанцій встановлено, що висновок з незалежної оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності був складений 22 червня 2012 року, а

26 червня 2012 року державний виконавець на адреси ПАТ «Універсал Банк» та ОСОБА_1 направив повідомлення з копією зазначеного висновку, який остання отримала 27 червня 2012 року, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами. Заявник не виявила свою незгоду з результатами визначення вартості чи оцінки майна, і не направляла державному виконавцю свої заперечення у десятиденний строк з дня надходження повідомлення про оцінку майна.

За загальними правилами доказування, визначеними статтями 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За змістом статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Зважаючи на викладене та урахувавши, що ОСОБА_1 не надано належних та допустимих доказів на підтвердження порушень її цивільних прав, свобод та охоронюваних законом інтересів під час проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, а тому суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, дійшов обгрунтованого висновку про те, що прилюдні торги з реалізації арештованого майна були проведені з дотриманням вимог Закону України «Про виконавче провадження» та Тимчасового положення, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання прилюдних торгів недійсними не підлягають задоволенню.

Аргументи касаційної скарги є ідентичними доводам, що були викладені заявником у його апеляційній скарзі, висновків судів першої та апеляційної інстанцій не спростовують, містять посилання на обставини, що були предметом перевірки судів попередніх інстанцій, які надали їм належну оцінку. У силу повноважень, визначених статтею 400 ЦПК України, суд касаційної інстанції не вправі встановлювати нові обставини та здійснювати переоцінку доказів.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Аналізуючи наведене, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що судами першої та апеляційної інстанцій правильно визначено характер правовідносин, застосовано закон, що їх регулює, повно і всебічно дослідили матеріали справи, надали належну правову оцінку доводам сторін та зібраним у справі доказам, а тому відсутні підстави для задоволення касаційної скарги.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 415, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Оболонського районного суду м. Києва від 30 січня 2018 року та постанову Апеляційного суду міста Києва від 05 квітня 2018 року залишити без змін.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: Г. І. Усик

О. В. Ступак

В. В. Яремко