Справа № 758/6991/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2019 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва в складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Добривечір А.О., розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 , про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Перший Український міжнародний Банк», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Степанівна, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Перший Український міжнародний Банк», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Степанівна, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню.

21.08.2019 року до суду через електронну пошту надійшла заява представника позивача, про проведення судового розгляду в режимі відеоконференції.

Щодо листування електронною поштою, суд зазначає, що відповідно до абз.1 ч. 9 ст. 14 ЦПК України, суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи в електронній формі. Процесуальні та інші документи і докази у паперовій формі не пізніше трьох днів з дня їх надходження до суду переводяться в електронну форму та долучаються до матеріалів електронної судової справи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Абзацом 1 ч. 8 ст. 43 ЦПК України встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Так, заяву представником позивача про відкладення судового засідання, було направлено на електронну пошту суду, яка не містить електронного цифрового підпису, у відповідності до згаданих норм ЦПК України та ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про електронні документи та електронний документообіг», де визначено, що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа (ч. ч. 1,2 ст. 6 зазначеного Закону). Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі, з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис". Згідно ст. 1 ЗУ «Про електронний цифровий підпис» електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.

А відтак, матеріал, що надходить на електронну адресу суду не має електронного цифрового підпису, що унеможливлює ідентифікувати достовірність поданих матеріалів, в тому числі, будь-яких заяв/клопотань.

Також суд звертає увагу на наступне.

Відповідно вимог ч.5 ст.212 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом, тобто, прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду.

У відповідності до вимог ч.1 ст.212 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Згідно вимог ч. 2 ст. 212 ЦПК України, учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Як вбачається з матеріалів клопотання, докази надіслання заяви про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції іншим учасникам справи відсутні.

Крім того, з аналізу вищевказаних норм випливає, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду та не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони.

Такий спосіб участі має винятковий характер, та має бути зумовлений обґрунтованими причинами, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони в судовому засіданні. Заявником не було надано належних доказів, які фактично ускладнюють або роблять неможливою участь відповідача у судовому засіданні Подільського районного суду м. Києва.

З огляду на вищенаведене, суд вважає, що відсутні обґрунтовані підстави для задоволення клопотання сторони позивача про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Керуючись ст. ст.212, 260 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 , про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Перший Український міжнародний Банк», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Степанівна, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної спили з моменти її підписання суддею.

Суддя В.В. Гребенюк