Провадження № 2/752/6755/19
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

(заочне)

26.11.2019 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Шевченко Т.М.

з участю секретаря Власенко В.В.,

розглянувши за правилами спрощеного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в:

у вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся у суд з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

В обґрунтування своїх вимог позивач ОСОБА_1 посилається на те, що на підставі розпорядження Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації від 18.12.2007 року № 1749 він отримав ордер № 001744 від 20.12.2007р. на право зайняття службового житлового приміщення, кімнати № 6 в квартирі АДРЕСА_2 . 21 лютого 2009р. позивач зареєстрував шлюб з ОСОБА_2 , яка з 05 травня 2009 року була зареєстрована у вказаній кімнаті. Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 26.09.2014 року шлюб між сторонами у справі було розірвано. З початку з 2015 року відповідач не проживає у вказаному приміщенні, не виконує обов`язки передбаченні ЖК України.

Враховуючи, що відповідач понад встановлений законом термін понад один рік без поважних причин не проживає в спірній квартири, обов`язок по сплаті комунальних послуг не несе, відтак остання втратила право на користування цим житлом.

За таких підстав, позивач просять визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням у кімнаті АДРЕСА_3 .

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 03 жовтня 2019 року відкрито спрощене позовне провадження у справі. (а.с. 22)

Відповідач відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не подала.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались

Суд на підставі статті 280 ЦПК України ухвалив постановити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Судом встановлено, що на підставі розпорядження Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації від 18.12.2007 року № 1749, ОСОБА_1 отримав ордер № 001744 від 20.12.2007р. на право зайняття службового жилого приміщення, зокрема кімнати № 6 в квартирі АДРЕСА_2 (а.с. 6)

21 лютого 2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві був зареєстрований шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с.8)

Згідно довідки про реєстрацію місця проживання особи № 94 від 28.08.2019р. відповідач ОСОБА_2 з 05 травня 2009 року також зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 (а.с. 21)

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 26 вересня 2014 р. шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано. (а.с. 12)

Встановлено, що на цій житловій площі фактично проживає позивач ОСОБА_1 .

Правовідносини щодо користування жилою площею у гуртожитках врегульовані окремою главою 4 розділу ІІІ ЖК Української РСР.

Згідно зі статтею 127 ЖК Української РСР для проживання робітників, службовців, студентів, учнів, а також інших громадян у період роботи або навчання можуть використовуватись гуртожитки. Під гуртожитки надаються спеціально споруджені або переобладнані для цієї мети жилі будинки. Жилі будинки реєструються як гуртожитки у виконавчому комітеті районної, міської, районної в місті Ради народних депутатів.

Отже, гуртожитком є зареєстрована у виконавчому комітеті районної, міської, районної в місті ради як гуртожиток жила будівля, що відповідає певним вимогам, в якій особам у зв`язку з трудовими відносинами або навчанням в учбовому закладі надається за плату та за ордером, що видається власником гуртожитку, у тимчасове користування жила площа.

На підтвердження своїх доводів щодо відсутності відповідача у спірному житловому приміщенні більшешести місяців позивач посилається на письмові докази.

У матеріалах справи міститься акт, затверджений начальником ЖЕД 111 Аваіловою А.П. 18 травня 2018 р., з якого вбачається, що відповідач ОСОБА_2 не проживає за вказаною адресою з 2015 року (а.с. 14).

Відповідно до статей 71, 72 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї жиле приміщення зберігається за ними протягом 6 місяців. Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні понад шість місяців з поважних причин, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору судом. Якщо особа не проживає в жилому приміщенні без поважних на те причин понад встановлені законом строки, вона може бути визнана такою, що втратила право користування жилим приміщенням.

Оцінивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що відповідач не проживає у спірній квартирі більше року без поважних причин, а тому вимога про визнання відповідача таким, що втратив право користування житлом підлягає задоволенню.

З огляду на наведене, позовна заява підлягає задоволенню.

З урахуванням задоволення позову, стягненню з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача підлягає 768 грн. 40 коп. судового збору.

Керуючись ст.ст. 71 та 72 ЖК України, статтями 3, 4, 10, 13, 76-82, 89, 141, 223, 259, 263-265, 268, 273, 280-284 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловою площею у кімнаті АДРЕСА_3 .

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_4 ) на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 768,40 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: