КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у першій інстанції - Бабко В.В.
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

30 серпня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Яворського М.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 26 квітня 2019 року у справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 26 квітня 2019 року у задоволенні позову АТ КБ «Приватбанк» відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, АТ КБ «Приватбанк» подало апеляційну скаргу 19 липня 2019 року, яка не оплачена судовим збором.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 31 липня 2019 року апеляційну скаргу АТ КБ «Приватбанк» було залишено без руху і надано строк тривалістю десять днів з моменту отримання копії вказаної ували для усунення недоліків, а саме: подати оригінал квитанції на підтвердження сплати судового збору у зазначеному розмірі.

13 серпня 2019 року на адресу апеляційного суду надійшов лист від АТ КБ «Приватбанк» про усунення недоліків апеляційної скарги, відповідно до якого було додано квитанцію про сплату судового збору від 08 серпня 2019 року за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції в розмірі 837,69 грн (а.с.220).

Разом з тим, як вбачається із ухвали Київського апеляційного суду від 31 липня 2019 року апелянт мав сплатити судовий збір у розмірі 3237,69 грн, тому, розмір судового збору, який необхідно доплатити складає 2400 грн (3237,69-837,69).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 14 серпня 2019 року продовжено строк для усунення недоліків й надано строк тривалістю п`ять днів з моменту отримання копії вказаної ували для усунення недоліків, а саме: надати квитанцію про сплату судового збору у розмірі 2400 грн.

29 серпня 2019 року на адресу апеляційного суду надійшов лист від АТ КБ «Приватбанк» про усунення недоліків апеляційної скарги, відповідно до якого було знову додано ту саму квитанцію про сплату судового збору від 08 серпня 2019 року за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції в розмірі 837,69 грн (а.с.234).

Разом з тим, апеляційну скаргу було подано з пропуском строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, визначеного ч.1 ст. 354 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження враховуючи наступні підстави.

Відповідно до ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст. 358 ЦПК України.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави поновлення строку. Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків на апеляційне оскарження рішення суду буде порушувати законні права та інтереси сторін і суперечити принципу (правової визначеності) права на справедливий суд, що закріплене в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 4 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, та згідно зі статтею 9 Конституції України є частиною національного законодавства України. (п. 53 рішення Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» заява № 32053/13).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. v. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Європейський суд з прав людини наголосив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до пунктів другого та шостого частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії встановлені судом та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини зазначає, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи вищевикладене, оскільки апелянтом не було усунуто належним чином недоліки апеляційної скарги, то слід зробити висновок, що апелянт не зацікавлений у вчиненні дій, передбачених діючим процесуальним законодавством, що тягне за собою зловживання процесуальними правами.

Тому апеляційна скарга вважається такою, що подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, яка не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України й за зазначеною апеляційною скаргою відсутні підстави для відкриття апеляційного провадження.

Керуючись ст. 357, 358 ЦПК України, апеляційний суд,-

УХВАЛИВ:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 26 квітня 2019 року у справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя Київського

апеляційного суду М.А.Яворський