ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення апеляційної скарги як не поданої

06 грудня 2019 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі судді Петешенкової М.Ю., ознайомившись з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 16 вересня 2019 року у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Центр фінансових рішень" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості , -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 16 вересня 2019 року позовні вимоги ТОВ "Фінансова компанія "Центр фінансових рішень" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено.

Не погодившись з рішенням Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 16 вересня 2019 року, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу разом з клопотанням про відстрочення сплати судового збору на підставі того, що він проходить військову службу у Збройних Силах України за контрактом, має дохід, розмір якого в середньому складає 10 000 грн. на місяць, та утримує двох неповнолітніх дітей.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 31 жовтня 2019 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовлено, апеляційна скарга була залишена без руху (скаржник не надав документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 2 881,50 грн.).

02 грудня 2019 року ОСОБА_1 , на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху подав клопотання про відстрочення слати судового збору, з тих підстав, що проходить військову службу у Збройних Силах України за контрактом, має не значний дохід, та боргові зобов`язання.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно зі ст. 136 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є майновий стан заявника, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з цим, відповідачем до клопотання про відстрочення сплати судового збору не надано доказів на підтвердження обставин неможливості сплатити останнім судовий збір, оскільки надана довідка про перебування на військовій службі у м.Бахмут Донецької області, видана 02 лютого 2019 року та відкриті виконавчі провадження, не підтверджують доводів наведених у клопотанні, саме на момент подачі апеляційної скарги.

Правова позиція щодо необхідності підтвердження незадовільного майнового стану була викладена в постанові Верховного Суду від 17 травня 2018 у справі №904/9117/17, в якій Верховний Суд вказав на те, що єдиною підставою для вчинення судом дій, зазначених у статті 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі. Також, Верховний Суд вказав на те, що вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору, при цьому, статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, обґрунтування та доказування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Враховуючи викладене, клопотання про відстрочення сплати судового збору, не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, скаржник добросовісно не здійснює свої процесуальні дії, оскільки так і не усунув зазначені недоліки, не додав до апеляційної скарги документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 2 881,50 грн., тому апеляційна скарга підлягає поверненню.

Відповідно до положення ст.ст. 185, 357 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, апеляційну скаргу на рішення Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 16 вересня 2019 року, слід повернути скаржнику.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 16 вересня 2019 року, повернути скаржнику.

Ухвала може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її підписання.

Суддя: М.Ю. Петешенкова