Справа № 488/1480/17
Провадження № 22-ц/812/51/19
№ 22-ц/812/54/19
Доповідач в апеляційній інстанції Яворська Ж.М.
У Х В А Л А

15 січня 2019 року м. Миколаїв

Колегія суддів судової палати в цивільних справах Миколаївського апеляційного суду у складі:

головуючого - Яворської Ж.М.,

суддів: Данилової О.О., Коломієць В.В.,

при секретарі судового засідання - Горенко Ю.В.,

за участі позивача - ОСОБА_2,

відповідача - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про призначення судової почеркознавчої експертизи по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу, за апеляційними скаргами ОСОБА_2, ОСОБА_3 на рішення Ленінського районного суду м. Миколаєва від 22 жовтня 2018 року,

В С Т А Н О В И Л А

Рішенням Ленінського районного суду м. Миколаєва від 22 жовтня 2018 року частково задоволено позовОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу та посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, просив рішення суду в частині відмови у стягненні відсотків за договором позики та відшкодуванні моральної шкоди скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення цих вимог.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3, посилаючись на те, що оскаржуване рішення суду ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права, неповним з'ясуванням обставини справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, надання неправильної оцінки доказам, просив про його скасування та ухвалення нового судового рішення, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_3 подав клопотання про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи.

Ухвалою апеляційної інстанції від 20 грудня 2018 року в порядку ст.135 ЦПК України зобов'язано ОСОБА_3 внести на депозитний рахунок суду попередній авансовий платіж у розмірі 3500 грн.

Відповідно до квитанції № 0.0..1 від 08 січня 2019 року така сума ОСОБА_3 оплачена.

У суді апеляційної інстанції відповідач підтримав клопотання про призначення по справі почеркознавчої експертизи.

Позивач не заперечували проти проведення такої, при цьому зазначив, що відповідач таким чином намагається затягнути розгляд справи.

Вислухавши думку осіб, які з'явилися до суду апеляційної інстанції, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що у задоволенні клопотання слід відмовити, оскільки відсутні підстави, передбачені законом для призначення судової почеркознавчої експертизи в суді апеляційної інстанції.

Так, відповідно до положень ст. 1 ЦПК України, Цивільний процесуальний кодекс України встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Згідно з вимогами ч.3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Отже, процесуальні дії повинні вчинятися у порядку, визначеному процесуальним законодавством, щоб не допустити процес у безладний рух.

Так, згідно частини 1-3 ст. 367 ЦПК України визначені межі розгляду справи судом апеляційної інстанції, а саме - суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються апеляційним судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об'єктивно не залежали від нього.

Як вбачається із матеріалів справи за клопотанням ОСОБА_3, ухвалою суду першої інстанції від 18 квітня 2018 року по справі було призначено судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставив питання щодо виконання відповідачем підписів на розписках, обов'язок по оплаті якої покладено на нього( а.с.138).

На адресу суду судовим експертом направлено клопотання №240 від 01 червня 2018 року про проведення оплати за проведення експертизи та виставлено рахунок на суму 2250 грн.24 коп.( а.с.148, 149).

Суд першої інстанції, виконуючи вищевказане клопотання, направив відповідачеві його копію та рахунок про сплату за коштів за проведення експертизи, які останній отримав 15 червня 2018 року, що підтверджується матеріалами справи (а. с. 150,151).

Проте повідомленням експертної установи №240 від 06 липня 2018 року про неможливість проведення судової експертизи, матеріали цивільної справи повернуто до суду без висновку експерта, у зв'язку з несплатою відповідачем вартості цієї експертизи. Причини несплати, які бути вказані ним у суді першої інстанції - відсутність у нього коштів для проведення такої є неповажними.

Після відновлення провадження у справі, розгляду справи по суті від ОСОБА_3, який був присутній у судових засіданнях, клопотання про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи більше не надходило.

При цьому апеляційний суд враховує ( ст. 2 ЦПК України) завдання та основні засади цивільного судочинства і констатує, що надання переваги у можливості надання доказу стороні, котра не навела суду поважних причин, які перешкодили подати клопотання про забезпечення доказу у визначений процесуальним законом строк, є порушенням таких засад (принципів) цивільного судочинства як верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, пропорційність у цивільному судочинстві, неприпустимість зловживання процесуальними правами і може бути підставою для сумніву у неупередженості суду.

Ураховуючи вищенаведені обставини перебігу справи у районному суді та відсутність у розпорядженні апеляційного суду доказів неможливості подання ОСОБА_3 заяви про призначення експертизи у строки, визначені процесуальним законом, апеляційний суд не вбачає підстав для призначення почеркознавчої експертизи під час апеляційного розгляду.

Стосовно поведінки сторони апеляційний суд також вважає за необхідне констатувати, що у клопотанні про призначення почеркознавчої експертизи ОСОБА_3 не навів суду жодних посилань на наявність та джерела отримання вільних зразків його підпису та почерку ( оскільки заперечує написання розписок взагалі) для проведення експертизи. Водночас ця інформація стосується перебігу його життя, відома лише йому і, відповідно до змісту розділу I «Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 № 1950/5), є необхідною. Адже для проведення почеркознавчих досліджень рукописних текстів та підписів експерту надаються вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку та підпису (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття провадження у справі і не пов'язані з її обставинами; умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов'язані з обставинами цієї справи, або виконані після відкриття провадження у справі, але не в зв'язку з її обставинами.

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об'єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням. Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів. При вилученні вільних зразків підписів особи, від імені якої виконано досліджуваний підпис, слід відшукувати документи з варіантом підпису, найбільш схожим на підпис, що досліджується. Такі підписи найчастіше зустрічаються у документах, аналогічних досліджуваному (пункти 1.1., 1.3., 1.5, 1.8., 1.10 цього Розділу).

У разі відсутності таких документів експертиза апріорі не може бути проведена, оскільки відсутні матеріали, які є предметом експертного дослідження.

У суді апеляційної інстанції відповідач зазначив, що у нього відсутні вільні зразки почерку, оскільки всі документи набираються у друкованому вигляді, а тому він не в змозі їх надати, навіть шляхом витребування таких від інших осіб. А наявні в матеріалах цивільної справи документи, які містять підпис від імені ОСОБА_3, надані ним для проведення почеркознавчої експертизи у суді першої інстанції, поставлені ним же під сумнів.

Така поведінка сторони свідчить не про бажання з'ясувати істину по справі, а про намір затягнути розгляд справи шляхом призначення експертизи без забезпечення її реального проведення.

Оскільки у задоволенні клопотання про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи відмовлено, то кошти сплачені ним на депозитний рахунок на виконання ухвали апеляційного суду підлягають поверненню.

Керуючись ст. ст. 103, 104,367 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про призначення судової почеркознавчої експертизи відмовити.

Повернути ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1) з депозитного рахунку суду (Миколаївський апеляційний суд рахунок отримувача 6032, код за , банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, призначення: попередньо визначена сума судових витрат по цивільній справі № 488/1480/17) кошти у розмірі 3500 грн. внесені згідно квитанції № 0.0..1 від 08 січня 2019 року.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий Ж.М. Яворська

Судді О.О. Данилова

В.В. Коломієць

Повний текст складено 17 січня 2019 р.