КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 листопада 2019 року Київський апеляційний суд в складі судді Білич І.М., вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 07 травня 2019 року, ухвалене під головуванням судді Дніпровського районного суду міста Києва Гончарука В.П.

по цивільній справі № 755/14207/17 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_1 про стягнення майнової та моральної шкоди в наслідок залиття квартири, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 07 травня 2019 року позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 простягнення майнової та моральної шкоди в наслідок залиття квартири задоволено частково.

Не погодившись із вказаним рішенням ОСОБА_6 в червні 2019 року оскаржив його звернувшись з апеляційною скаргою.

Постановою Київського апеляційного суду від 10 вересня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_6 було залишено без задоволення, рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 07 травня 2019 року залишено без змін.

У відповідності до положень ст. 387 ЦПК України справу повернуто до суду першої інстанції.

18 листопада 2019 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 07 травня 2019 року в якій також порушував питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення. Вказуючи, що при оголошені вступної та резолютивної частини рішення суду він не був присутнім в суді, перебував на лікарняному ( про що було повідомлено суд), отримав повний текст судового рішення лише 13 листопада 2019 року. Наявна в матеріалах справи довідка про направлення на його адресу судом першої інстанції 20 травня 2019 року копії рішення суду, на думку скаржника, взагалі не заслуговує на увагу, так як протягом останніх п`яти років місцем його фактичного проживання є АДРЕСА_1 . У той час як судові повідомлення відправлялися за київською адресою.

Положеннями ст. 370 ЦПК України визначено порядок розгляду апеляційної скарги, що надійшла до суду апеляційної інстанції після закінчення апеляційного розгляду справи.

За ч.ч.1,4 ст. 370 ЦПК України, якщо апеляційна скарга надійшла до суду апеляційної інстанції після закінчення апеляційного розгляду справи, і особа, яка подала скаргу, не була присутня під час апеляційного розгляду справи, суд розглядає відповідну скаргу за правилами цієї глави.

Суд апеляційної інстанції розглядає скаргу, вказану в частині першій цієї статті, в межах доводів, які не розглядалися під час апеляційного розгляду справи за апеляційною скаргою іншої особи.

Як вбачається із матеріалів справи доводами апеляційної скарги ОСОБА_6 були:

- помилковість висновків суду що залиття квартири позивачів сталося з вини відповідачів;

- не взяття до уваги показів ОСОБА_6 , як свідка, в ході яких він повідомив про відсутність доказів на здійснення відповідачами перепланування чи перероблення системи центрального опалення;

- не встановлення причин прориву радіатора, а також не взяття до уваги того, що в день прориву радіатора виконувалися ремонтні роботи в мережі опалення і система опалення в цей день була відключена;

- не встановлення всіх складових, за наявності яких здійснюється відшкодування шкоди;

- не встановлено в діях відповідачів складу цивільного правопорушення;

- не надання суду належних та допустимих доказів спричинення відповідачами моральної шкоди.

- безпідставне відхилення вимоги відповідачів щодо застосування строків позовної давності.

Подана апеляційна скарга ОСОБА_1 містить в собі аналогічні доводи щодо необґрунтованості, однобічного підходу, неправильного визначення характеру правовідносин між сторонами та не створення умов для реалізації прав та обов`язків учасників судового розгляду допущені судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення що вже вирішені Київським апеляційним судом 10 вересня 2019 року при розгляді апеляційної скарги ОСОБА_6 , а саме:

- про відсутність доказів на здійснення відповідачами перепланування чи перероблення системи центрального опалення;

- не встановлення причин прориву радіатора, а також не взяття до уваги того, що в день прориву радіатора виконувалися ремонтні роботи в мережі опалення і система опалення в цей день була відключена;

- не встановлення всіх складових, за наявності яких здійснюється відшкодування шкоди;

- не встановлено в діях відповідачів складу цивільного правопорушення;

- не надання суду належних та допустимих доказів спричинення відповідачами моральної шкоди.

- безпідставне відхилення вимоги відповідачів щодо застосування строків позовної давності.

Згідно ч.5 ст. 370 ЦПК України суд відмовляє у відкритті провадження за апеляційною скаргою, поданою відповідно до частини першої цієї статті, якщо суд розглянув наведені у ній доводи під час апеляційного розгляду справи за апеляційною скаргою іншої особи.

Системний аналіз наведених норм дає підстави вважати, що суд відмовляє у відкритті провадження за апеляційною скаргою, навіть у випадку, якщо особа не була присутня під час апеляційного розгляду, але суд розглянув наведені в апеляційній скарзі доводи під час апеляційного розгляду.

Як вбачається із матеріалів справи ОСОБА_6 подаючи апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції зазначав ОСОБА_1 в якості відповідача вказуючи при цьому місце його проживання: АДРЕСА_2 ( а.с. 105 -113 т. 2). Саме за цією адресою ОСОБА_1 отримані: ухвала про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 з додатками ( а.с. 129 т.2). Що свідчить про обізнаність останнього про апеляційний перегляд рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 07 травня 2019 року за апеляційною скаргою співвідповідача по справі ОСОБА_6 , який здійснювався Київським апеляційним судом у відповідності до положень ст. 369 ЦПК України без повідомлення учасників справи.

Керуючись ст. 370 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

ОСОБА_1 відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 07 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_1 про стягнення майнової та моральної шкоди в наслідок залиття квартири.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання. Може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя Білич І.М.