ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 22-ц/821/584/19Головуючий по 1 інстанції
Категорія: 314000000 Льон О. М.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2019 року м.Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів :

Храпка В.Д.,

Бондаренка С.І., Новікова О.М.,

за участю секретаря Чуйко А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргу приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Бурмаги Євгенія Анатолійовича та апеляційну скаргу Державного підприємства «Сетам» на рішення Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 28 серпня 2019 року, постановленого під головуванням судді Льон О.М., у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Бурмаги Євгенія Анатолійовича, ДП «Сетам», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору : АТ «Укрсоцбанк», АБ «Альфа-Банк», ОСОБА_2 про визнання недійсними результатів прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, оформлених актом приватного виконавця про реалізацію предмета іпотеки, -

в с т а н о в и в:

У жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Бурмаги Євгенія Анатолійовича і Державного підприємства «Сетам» (далі - ДП «Сетам») про визнання недійсними результатів прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна.

В обгрунтування позовних вимог вказувала, що вона являється власником нежитлової будівлі загальною площею 200 кв.м. по АДРЕСА_1 , а також власником земельної ділянки , на якій розташована дана будівля площею 234 кв.м.

Дане майно є предметом застави за кредитним договором.

У жовтні 2018 року вона дізналась, що приватним виконавцем Бурмагою Є.А здійснюється виконавче провадження про стягнення з неї коштів в сумі 214 371 грн. на користь ПАТ «Укрсоцбанк». Також їй стало відомо, що 27 серпня 2018 року укладений правочин за результатами прилюдних електронних торгів, які проведено Державним підприємством «Сетам» за заявкою приватного виконавця Бурмаги Є.А. з реалізацією належної їй будівлі, за результатами яких оформлений акт про проведення електронних торгів від 18 вересня 2018 року, відповідно до якого переможцем визнана ОСОБА_2 Нерухоме майно придбано за 220 000 грн.

Посилаючись на те, що висновки про вартість майна зроблені суб`єктом господарювання за своїм змістом і формою не відповідають вимогам Національного стандарту № 1та Національного стандарту № 2 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», а саме оцінки майна є заниженою та необ`єктивною, просила визнати недійсним правочин, укладений за результатами прилюдних торгів з реалізації нежитлової будівлі магазину з підвалом, входом в підвал і ганком, загальною площею 200 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що оформлено актом приватного виконавця від 18 вересня 2018 року, відповідно до якого переможцем стала ОСОБА_2 .

Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 05 грудня 2018 року залучено до участі у справі третіми особами, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача ПАТ «Укрсоцбанк» і ОСОБА_2 .

Рішенням Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 28 серпня 2019 року позов задоволено.

Визнано недійсними електронні торги (аукціон) від 18.09.2018 року з реалізації нежитлової будівлі магазину літ А-1 з підвалом літ п/д, входом в підвал і ганком, загальною площею 200 кв.м. та земельної ділянки площею 234 кв.м., кадастровий номер :01:005:0053, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , лот № 295370, відповідно до яких переможцем стала ОСОБА_2 .

В апеляційній скарзі приватний виконавець виконавчого округу Черкаської області Бурмага Є.А., просить рішення суду першої інстанції скасувати як постановлене із порушенням норм матеріального і процесуального права, а по справі постановити нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції прийшов до помилкового висновку, що при винесенні постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника обов`язкова присутність самого боржника; безпідставні посилання суду, що у матеріалах справи відсутні докази направлення на адресу боржника постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника, оскільки суду були надані матеріали виконавчого провадження для огляду та зняття необхідних копій, проте суд оглядаючи вказані матеріали неповно з`ясував вказані обставини, пославшись на них, як на порушення прав позивача; результати визначення вартості боржника ним були направлені на адресу боржника у відповідності до норм закону наступного дня після визначення вартості чи отримання звіту про оцінку, цього ж дня на адресу ДП «Сетам» було надіслано заявку щодо реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, а саме не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення оцінки арештованого майна. Нормами Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, не передбачено, що виконавець зобов`язаний чекати відповідь від боржника щодо ознайомлення ним з результатами оцінки; оцінка майна є чинною і не оскаржувалась позивачем, тому її права і законні інтереси не порушені у зв`язку з наявністю іншого звіту про визначення вартості арештованого майна; доказів публікації повідомлення про проведення електронних торгів в засобах масової інформації ДП «Сетам» суду не надсилав, оскільки не було такої вимоги.

В апеляційній скарзі ДП «Сетам» просить рішення суду першої інстанції скасувати як постановлене з неправильним застосуванням норм матеріального права і порушенням норм процесуального права, а по справі прийняти нове рішення , яким у задоволенні позову відмовити повністю.

В обгрунтування апеляційної скарги вказував на те, що доводи позивача про порушення ДП «Сетам» вимог Порядку та Закону України «Про іпотеку» в частині повідомлення про проведення електронних торгів не знайшли свого підтвердження та є безпідставними.

Також дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Крім того, ДП «Сетам» виконує функції організатора електронних торгів, який діє в межах повноважень, визначених Порядком і у нього відсутні повноваження надавати правову оцінку діям державних чи приватних виконавців, в тому числі, перевіряти відомості, наведені у заявці на відповідність дійсності та законодавству.

Відзиви на апеляційні скарги на адресу апеляційного суду не надходили.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 18 листопада 2019 року залучено до участі в справі правонаступника АТ «Укрсоцбанк» як третю сторону, що не заявляє самостійних вимог АБ «Альфа-Банк».

Згідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційних скарг, апеляційний суд приходить до висновку про задоволення апеляційної скарги приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Бурмаги Є.А та апеляційної скарги ДП «Сетам» по наступних підставах.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Проте таким вимогам рішення суду не відповідає.

Постановлюючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив із того, що недодержання відповідачем ДП «Сетам» вимог закону при проведенні електронних торгів та порядку реалізації майна призвело до порушення прав та законних інтересів позивача.

Але повністю із такими висновками суду погодитись не можна.

Судом встановлено, що 04 червня 2008 року між ПАТ «Укрсоцбанк» і ОСОБА_1 було укладено кредитний договір, відповідно до якого ОСОБА_1 отримала кредит 40 000 доларів США.

05 червня 2008 року між ПАТ «Укрсоцбанк» і ОСОБА_1 було укладено договір іпотеки відповідно до якого іпотекодавець передала в іпотеку нерухоме майно, а саме магазин (літ. А-І), підвал (п/д), вхід в підвал, ганок, загальною площею 200 кв.м., що знаходиться по АДРЕСА_1 .

Вартість предмета іпотеки за згодою сторін становить 250 000 грн.

16 вересня 2008 року до іпотечного договору від 05 червня 2008 року внесено зміни і предметом іпотеки стала також земельна ділянка з цільовим призначенням для комерційного використання площею 243 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 ,

Вартість предметів іпотеки за згодою сторін визначена у 250 000 грн.

Рішенням Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 01 березня 2018 року стягнуто із ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованість за кредитним договором від 04 червня 2008 року в сумі 211 400 грн. і судові витрати 317 грн.

02 квітня 2018 року Канівським міськрайонним судом Черкаської області видано виконавчий документ.

15 червня 2018 року приватним виконавцем Бурмагою Є.А. винесена постанова про відкриття виконавчого провадження, яка була направлена ОСОБА_1 , також 07 липня 2018 року була винесена постанова про опис та арешт майна боржника відповідно до якої описано і накладено арешт на земельну ділянку площею 234 кв.м. і нежитлову будівлю, магазин, загальною площею 200 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до оцінки нежитлового приміщення, проведеного товарною біржею «Універсальна», ринкова вартість нежитлової будівлі магазину літ. А-І з підвалом літ. п/д, входом в підвал і ганком, загальною площею 200 кв.м., що знаходиться АДРЕСА_1 , станом на 23 липня 2018 року становить 173 200 грн.

Відповідно до оцінки земельної ділянки, проведеною товарною біржею «Універсальна», ринкова вартість земельної ділянки площею 234 кв.м., що знаходиться АДРЕСА_1 , станом на 23 липня 2018 року складає 48 800 грн.

Вказані витяги із експертної грошової оцінки 25 липня 2018 року були направлені боржнику ОСОБА_1 і отримані 31 липня 2018 року, що підтверджується поштовим повідомленням.

24 вересня 2018 року ОСОБА_1 ознайомилась із виконавчим провадженням і отримала відповідні копії.

25 липня 2018 року приватним виконавцем Бурмагою Є.А. направлена до ДП «Сетам» заявка щодо реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, яке отримана останнім 27 липня 2018 року.

27 серпня 2018 року проведено електронні торги і складено протокол № 354419 про проведення електронних торгів. Переможцем електронних торгів визнана ОСОБА_2

18 вересня 2018 року приватним виконавцем Бурмагою Є.А. було складено акт про реалізацію предмета іпотеки, проведені електронні торги (аукціон), який був нотаріально посвідчений 02 жовтня 2018 року.

04 жовтня 2018 року іпотекодавцю ОСОБА_1 було направлено ДП «Сетам» нотаріально завірену копію Акту про реалізацію предмета іпотеки.

Відповідно до ч. 1 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Предметом позовних вимог є визнання електронних торгів недійсними.

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено пунктом 8 розділу X Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29 вересня 2016 року ( далі- Порядок реалізації арештованого майна) та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Тобто вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу.

Згідно із частиною першою статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару (частина перша статті 658 ЦК України).

Згідно із пунктом 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем.

В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно (пункт 5 Розділу X Порядку реалізації арештованого майна).

З урахуванням наведеного, суд доходить висновків, що набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Виходячи з наведеного сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів.

Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.

Такий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17 (провадження № 12-128гс18).

Звертаючись до суду із позовом ОСОБА_1 пред`явила позов лише до однієї із сторін: приватного виконавця Бурмаги Є.А. і ДП «Сетам». За заявою відповідача приватного виконавця Бурмага Є.А. був залучений до участі в справі як третя особа на строні відповідача, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору переможець торгів ОСОБА_2 .

Водночас, приймаючи судове рішення у справі суд першої інстанції не врахував, що у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, в якості відповідача мають залучатися всі сторонни правочину приватний виконавець, організатор торгів та переможець.

У цій справі в якості відповідача залучено продавці, тобто лише одна сторона правочину ( договору купівлі-продажу, оформленного за результатами торгів), та не залучено в якості відповідача покупця майна.

Таким чином, позивачем не було пред`явлено позов до іншого із відповідачів по справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016 року № 1404- VІІ (далі Закон № 1404- VІІ) виконавець повідомляє про результати визначеним вартості майна чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі, якщо сторона не згідна з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх в судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторонни вважаються ознайомленими з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їм надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, або місцем фактичного проживання чи перебування такої сторонни, достовірно встановленим виконавцем.

Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацією, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

Відповідно до частин першої, другої статті 74 Закону № 1404-VIII рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом. Рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання рішень інших органів (посадових осіб), у тому числі постанов державного виконавця про стягнення виконавчого збору, постанов приватного виконавця про стягнення основної винагороди, витрат виконавчого провадження та штрафів, можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до відповідного адміністративного суду в порядку, передбаченому законом.

Разом з тим відповідно до статті 447 ЦПК України (у редакції, чинній на час подання скарги до суду) сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Згідно з частиною першої статті 448 цього Кодексу скарга подається до суду, який розглянув справу як суд першої інстанції.

Отже, право на звернення зі скаргою на дії чи бездіяльність державного виконавця пов`язане з наявністю судового рішення, ухваленого за правилами ЦПК України.

Справи за скаргами на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи посадової особи державної виконавчої служби розглядаються судом за загальними правилами ЦПК України з особливостями, установленими статтею 450 цього Кодексу, за участю стягувача, боржника і державного виконавця або іншої посадової особи державної виконавчої служби чи приватного виконавця, рішення, дія чи бездіяльність якої оскаржуються.

На думку суду, визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців.

До такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12 червня 2019 року у справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19).

Таким чином, дії приватного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

До такого висновку прийшов Верховний Суд України в постанові від 23 вересня 2014 року по справі № 908/1689/13/3-112гс14.

Положенням ст. 13 ЦПК України, зокрема, визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Вказаний принцип диспозитивності у цивільному судочинстві реалізується шляхом вільного використання та розпорядження такими процесуальними правами, які, зокрема, впливають на виникнення, рух, розвиток і закінчення судового розгляду (право на звернення з позовом, право на зміну предмета або підстав позову, право позивача заявити клопотання про заміну первісного відповідача належним відповідачем або залучення до участі в справі іншої особи як співвідповідача, збільшення або зменшення позовних вимог) випливають з участі у розгляді справи, забезпечують сторонам належний судовий захист.

Таким чином, суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову.

Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 15 липня 2019 року у справі № 235/499/17 (провадження № 61-32739св18).

Звертаючись до суду із позовом позивач просила визнати прилюдні торги недійсними в зв`язку із неправильною оцінкою вартості майна, яке було реалізовано. Інших підстав позову в позовній заяві не вказано. За час розгляду справи позивачка не змінювала і не збільшувала позовні вимоги.

Проте, суд першої інстанції вийшов за межі позовних вимог і визнав недійсними електронні торги також із інших підстав, не вказаних в позовній заяві.

За таких обставин рішення суду першої інстанції підлягає до скасування із постановленням нового судового рішення про відмову в задоволенні позову.

На підставі ст. 141 ЦПК України із позивачки підлягає стягненню судові витрати у вигляді сплати судового збору.

Приватним виконавцем за подачу апеляційної скарги сплачено 1 057 грн. 20 коп., а також сплачено судового збору ДП «Сетам» в сумі 1 057 грн. 20 коп.

Керуючись ст.ст. 374, 376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Бурмаги Євгенія Анатолійовича задоволити.

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Сетам» задоволити.

Рішення Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 28 серпня 2019 року скасувати.

В задоволенні позову ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Бурмаги Євгенія Анатолійовича, ДП «Сетам», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору : АТ «Укрсоцбанк», АБ «Альфа-Банк», ОСОБА_2 про визнання недійсними результатів прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, оформлених актом приватного виконавця про реалізацію предмета іпотеки відмовити.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Бурмаги Євгенія Анатолійовича судові витрати 1 057 грн. 20 коп.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь Державного підприємства «Сетам» судові витрати 1 057 грн. 20 коп.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді: