Справа № 185/4867/19
Провадження № 2-о/185/291/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2019 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Шаповалової І.С.,

з участю секретаря судового засідання Красуцького Б.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді Дніпропетровської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - Перша Павлоградська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем, -

ВСТАНОВИВ:

23 травня 2019 року заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на час відкриття спадщини.

В обґрунтування заяви зазначив, що він з 2004 року переїхав жити до батька ОСОБА_2 , через те, що той хворів, і потребував догляду. Весь цей час вони вели спільне господарство. Він за власний рахунок утримував будинок, та сплачував комунальні послуги. Вони з батьком жили однією сім`єю, та він піклувався за останнім, до часу настання його смерті. 20 жовтня 2004 року між ним та батьком було укладено договір довічного утримання. ІНФОРМАЦІЯ_2 його батько - ОСОБА_2 помер. Після смерті батька відкрилася спадщина на будинок АДРЕСА_1 , та приватизовану земельну ділянку за цією ж адресою. 22 вересня 2011 року він був зареєстрований, та фактично проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Однак, при звернені до нотаріальної контори для прийняття спадщини, після смерті батька, йому було відмовлено у зв`язку з тим, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини. Але він вважав, що прийняв спадщину фактично, бо постійно проживав з батьком з 2004 року по день його смерті, та не знав що необхідно звертатися до нотаріальної контори у встановлений строк. Встановлення факту потрібно для оформлення спадщини.

Заявник - ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, однак від нього надійшла заява про розгляд справи без його участі.

Представник заінтересованої особи - Першої Павлоградської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явилася, проте від неї надійшла заява про розгляд справи без її присутності. Покладається на рішення суду.

Суд вивчивши матеріали справи вважає, що заява підлягає задоволенню.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до ч.2 ст.315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 від 21 серпня 2006 року (арк.с.26).

Заявник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є рідним сином померлого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на нерухоме майно, і заявник звернувся до Першої Павлоградської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після померлого батька.

Згідно ст.1217 ЦК України - спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1220 ЦК України спадщина відкривається в наслідок смерті особи. Часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Заявнику було відмовлено у подачі заяви про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 батька - ОСОБА_2 , оскільки ним пропущено шестимісячний термін для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого, що підтверджується копією постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17 квітня 2019 року (арк.с.9).

У своїй заяві заявник зазначає, що він вважав, що прийняв спадщину після смерті батька, оскільки вони проживали разом з 2004 року та по день його смерті, про що також було складено 22 травня 2019 року головою квартального комітету Акт (арк.с.7). В якому зазначено, що ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , мешкав без реєстрації, до дня смерті його батька - ІНФОРМАЦІЯ_5.

Крім того, між заявником та його батьком 20 жовтня 2004 року було складено Договір довічного утримання (арк.с.10,11).

Встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, заявнику необхідно для прийняття спадщини після смерті батька.

Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Заявник вважав, що фактично вже прийняв спадщину після смерті батька, бо з 2004 року та по день його смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 , вони постійно проживали разом, заяву про відмову від спадщини він не подавав.

Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 разом із спадкодавцем ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на час відкриття спадщини.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 4, 76, 293, 315 ЦПК України, ст.1268 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - Перша Павлоградська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем - задовольнити.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , разом зі спадкодавцем ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на час відкриття спадщини.

Судові витрати віднести на рахунок заявника.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: І. С. Шаповалова