Номер провадження: 22-ц/813/5629/19
Номер справи місцевого суду: 495/3271/18
Головуючий у першій інстанції Козирський Є. С.
Доповідач Черевко П. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

03.12.2019 року м. Одеса

Суддя судової палати у цивільних справах Одеського апеляційного суду Черевко П.М.., розглянувши апеляційну скаргу апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу судді Овідіопольського районного суду Одеської області від 29 березня 2019 року про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Відділ державної реєстрації виконавчого комітету Білгород-Дністровської міської ради про визнання договорів дарування часток майна незаконними та скасування державної реєстрації,

встановив:

17.04.2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду із зазначеним позовом.

Ухвалою судді Овідіопольського районного суду Одеської області від 29.03.2019 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Відділ державної реєстрації виконавчого комітету Білгород-Дністровської міської ради про визнання договорів дарування часток майна незаконними та скасування державної реєстрації. У справі призначено підготовче судове засідання.

Не погодившись з ухвалою судді з підстав порушення правил підсудності, ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій ставиться питання про скасування ухвали і направлення справи на розгляд до Саратського районного суду Одеської області.

Ухвалою судді Одеського апеляційного суду від 16 травня 2019 року апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу судді Овідіопольського районного суду Одеської області від 29 березня 2019 року була залишена без руху, був наданий термін для усунення недоліків.

Копія ухвали суду, яка неодноразово направлялась скаржнику за вказаною адресою, поверталась на адресу суду без вручення із поміткою працівника пошти «адреси не існує».

Згідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Недобросовісним користування процесуальними правами вважається, зокрема, заявлення численних необґрунтованих відводів суддям, нез`явлення представників учасників судового процесу в судові засідання без поважних причин та без повідомлення причин, подання необґрунтованих клопотань про вчинення судом процесуальних дій, подання зустрічних позовів без дотримання вимог ЦПК, одночасного оскарження судових рішень в різних видах проваджень, подання апеляційних та касаційних скарг на судові акти, які не можуть бути оскаржені тощо. Подібна практика, спрямована на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників судового процесу та суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Відповідно до ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи. Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

На підставі наведеного, вважаю, що скаржник ОСОБА_1 належним чином сповіщений про залишення апеляційної скарги без руху, неотримання ним копії ухвал про залишення апеляційної скарги без руху є зловживанням наданими правами, враховуючи ті обставини, що сторона повідомлялась належним чином у відповідності до чинного процесуального законодавства. Враховуючи, що скаржник, як ініціатор провадження на цій стадії, повинен проявляти процесуальну зацікавленість рухом своєї скарги, і крім надісланої копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, має можливість отримати інформацію щодо руху апеляційної скарги в мережі Інтернет, а саме на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень.

Більш того, вважаю за необхідне звернути увагу на те, що Європейський Суд з прав людини також наголошує на тому, що сторони процесу повинні вживати заходи для того, щоб дізнатися про рух та розгляд їх справ.

Так, в пункті 41 рішення Європейського Суду з прав людини від 3 квітня 2008 року по справі «Пономарьов проти України» (Заява N 3236/03) зазначено, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Аналогічна позиція висловлена також в пункті 27 рішення Європейського Суду з прав людини від 26 квітня 2007 року по справі "Шевченко проти України" (Заява N 8371/02). Європейський Суд, де зазначив, що заявник не зміг довести, що він вчиняв будь-які кроки між вереснем 2002 року та груднем 2003 року та після 2 червня 2004 року, щоб довідатись про стан провадження у його справі.

Таким чином, є всі правові підстави вважати доставленою скаржнику копію ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху.

Відповідно до положення ч.ч. 6-7 ст. 357 ЦПК України питання про залишення апеляційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги. Питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку.

Керуючись ст. 185, ч. 6 ст. 357 ЦПК України, суддя, -

ухвалив :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу судді Овідіопольського районного суду Одеської області від 29 березня 2019 року про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Відділ державної реєстрації виконавчого комітету Білгород-Дністровської міської ради про визнання договорів дарування часток майна незаконними та скасування державної реєстрації вважати неподаною і повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її ухвалення, проте може бути оскаржена протягом тридцяти днів безпосередньо до суду касаційної інстанції..

Суддя Одеського П.М. Черевко

апеляційного суду