УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"04" вересня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа - Головне управління юстиції, про встановлення факту прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду м. Києва звернулися ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з позовом, в якому просить«встановити факти:

-прийняття спадщини ОСОБА_3 , внаслідок спільного проживання ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 до моменту смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 у квартирі

АДРЕСА_1 ;

-прийняття спадщини ОСОБА_5 внаслідок спільного проживання ОСОБА_3 та ОСОБА_5 до моменту смерті ОСОБА_3 21.08.2010 року у квартирі АДРЕСА_1 .»

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява, серед іншого, повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 5 ст.177 ЦПК України).

Проте подана ОСОБА_1 та ОСОБА_2 позовна заява не відповідає наведеним вище вимогам ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Так позовна заява не містить викладення обставин та зазначення доказів того, чи є інші спадкоємці ОСОБА_5 та чи прийняли вони спадщину після смерті останньої у встановлені законом строки.

А також, з урахуванням обсягу тих фактів, про встановлення яких заявлено у позові, в позовній заяві не викладені й обставини щодо наявності чи відсутності спадкоємців щодо майна померлих ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .

Наведення в позовній заяві таких відомостей є необхідним для визначення кола учасників справи.

Крім того, в позовній заяві стверджується, що предметом спадкування є квартира АДРЕСА_1 . Проте в позові не зазначено, за ким саме із спадкодавців було зареєстровано право власності на вказану квартиру і на підставі якого саме документу. Копія правовстановлюючого документу до позовної заяви не долучена. В позові також не вказано, чи входять до складу спадщини інші об`єкти нерухомості. При цьому зазначення об`єктів спадкування є необхідним для визначення територіальної юрисдикції даної справи.

Також в позовній заяві не викладені обставини та не зазначені докази звернення позивачів до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_5 .

Разом з цим, в позові не викладені обставини та не зазначені докази винесення нотаріусом постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії за заявами позивачів, як спадкоємців ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 4 ст. 49 Закону України «Про нотаріат», на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Таким чином, передумовою звернення до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав є наявність постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії або письмова відповідь із роз`ясненням причин неможливості винесення такої постанови.

Крім того, зміст позовних вимог містить зазначення осіб та дат, що суперечать одна одній та долученим до позову документам (щодо дати смерті та по-батькові).

Вимоги позову зводяться до встановлення фактів прийняття спадщини. Проте обидві вимоги є неконкретизованими щодо осіб, після смерті яких прийняли спадщину ОСОБА_3 та ОСОБА_5 - відповідно.

Також суд зауважує, що в позовній заяві не коректно вказано найменування третьої особи, актуальне найменування якої - Головне територіальне управління юстиції у місті Києві.

Відповідно до ч.1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). (ч.2 ст.185 ЦПК України)

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачам необхідно в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви позивачі мають подати до суду позовну заяву з урахуванням наведених в даній ухвалі недоліків щодо її змісту, виклавши обставини та зміст позовних вимог у спосіб, що забезпечить поновлення прав позивача та у спосіб, передбачений законом. А також, зазначити в позові докази, що підтверджують кожну викладену обставину та долучити такі докази до виправленої позовної заяви.

Долучити до позовної заяви її копію для врученню відповідачу з копіями доданих документів.

Копії всіх долучених до позовної заяви документів, оригінали яких наявні у позивачів, мають бути завірені ними із проставленням дати.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.2, 4, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа - Головне управління юстиції про встановлення факту прийняття спадщини - залишити без руху та запропонувати позивачам в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я