Єдиний унікальний номер 234/5758/18 Номер провадження 22-ц/804/3094/19
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2019 року м. Бахмут

Донецький апеляційний суд у складі:

судді - доповідача Кішкіної І.В.,

суддів Гапонова А.В., Никифоряка Л.П.,

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу № 234/5758/18 за заявою публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» про відновлення втраченого судового провадження у цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» про визнання кредитного договору недійсним та розірвання кредитного договору за апеляційною скаргою публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» на ухвалу Краматорського міського суду Донецької області від 02 липня 2019 року (суддя Нейло І.М.),

в с т а н о в и в :

26 квітня 2018 року ПАТ АБ «Укргазбанк» звернулося до Краматорського міського суду з заявою про відновлення втраченого судового провадження у цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» про визнання кредитного договору недійсним та розірвання кредитного договору.

Заяву обґрунтовано тим, що 30 червня 2010 року Гірницьким районним судом міста Макіївки Донецької області ухвалено рішення у справі №2-4561/09 (головуючий суддя Завгородній Є.П.) за позовом ПАТ АБ «Укргазбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. У зв`язку із початком активних бойових дій Донецькій області в травні 2014 року Донецька обласна дирекція ПАТ АБ «Укргазбанк» була змушена припинити свою роботу в Донецькій області, всі документи банку у вказаній справі залишились у приміщенні дирекції в м. Донецьку. Враховуючи захоплення приміщення, матеріально-технічної бази та всієї документації Донецької обласної дирекції ПАТ АБ «Укргазбанк», доступ до власних документів у вказаній справі позивач не має.

Відповідно до повідомлення, розміщеного на офіційному сайті судової влади роботу Гірницького районного суду міста Макіївки Донецької області призупинено у зв`язку із проведення АТО на території міста Макіївки, доступу до приміщення суду немає. На виконання вказаного рішення позивачем в 2010 році були отримані виконавчі листи, які в межах строку їх пред`явлення були пред`явлені до Центрально-міського ВДВС Макіївського МУЮ для примусового виконання. В подальшому виконавчі листи неодноразово повертались державними виконавцями та пред`являлись повторно.

На момент початку бойових дій вказані виконавчі документи знаходились на виконанні в Центрально-міському ВДВС Макіївського МУЮ. Однак, до теперішнього часу ані будь-яких процесуальних документів за вказаними виконавчими провадженнями, ані повернення самих виконавчих документів від Центрально-міського ВДВС Макіївського МУЮ фактично на адресу ПАТ АБ «Укргазбанк» не надходило. Фактичного виконання (примусового або добровільного) рішення суду від 30 червня 2010 року не відбувалось. Просив відновити втрачене судове провадження у справі №2-4561/09 (головуючий суддя Завгородній Є.П.) за позовом ПАТ АБ «Укргазбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, за результатами розгляду якого ухвалено рішення 30 червня 2010 року.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 02 липня 2019 року заяву ПАТ АБ «Укргазбанк» про відновлення втраченого судового провадження залишено без розгляду.

З вказаною ухвалою не погодилось ПАТ АБ «Укргазбанк» та оскаржило її в апеляційному порядку, в апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права та не підтверджуються фактичними обставинами. Про проведення судових засідань 30 липня 2018 року та 02 липня 2019 року заявник судом не повідомлявся, також при відкритті провадження у справі участь представника заявника не визнавалась обов`язковою. Крім того, стаття 492 ЦПК України не містить підстав залишення зави про відновлення втраченого провадження без розгляду в зв`язку з неявкою в судове засідання представника заявника. Також статтею 493 ЦПК України визначено, що розгляд заяви про відновлення втраченого судового провадження здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи з урахуванням особливостей, передбачених цим розділом, протягом тридцяти днів з дня надходження заяви до суду.

Відзив на апеляційну скаргу не надано.

Згідно із частиною 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до частин 1, 3 статті 368 ЦПК України у суді апеляційної інстанції справа розглядається за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою, в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 40 частини 1 статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо залишення без розгляду заяви про відновлення втраченого судового провадження.

Відповідно до частини 2 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню за наступних підстав.

Залишаючи заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що представник заявника про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, заяв про розгляд справи у його відсутність до суду не надавав, а тому наявні підстави для застосування положень пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України та залишення заяви без розгляду.

З таким висновком суду погодитись не можна, оскільки він зроблений з порушенням норм процесуального права.

Згідно із частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до пунктів 3, 4 частини 5 статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно із частиною 4 статті 10 ЦПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Надмірний формалізм у трактуванні національного процесуального законодавства, згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, визнається ним неправомірним обмеженням права на доступ до суду (як елементу права на справедливий суд згідно зі статті 6 Конвенції).

Так, у справі «Делькур проти Бельгії» (рішення від 17 січня 1970 року, скарга №2689/95) Європейський суд з прав людини зазначив, що у демократичному суспільстві у світі розуміння Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.

Водночас у справі «Беллет проти Франції» (рішення від 04 грудня 1995 року, серія А №333-Б) Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу І Конвенції містить гарантії справедливого судочинства одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу до суду наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективний, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Згідно висновків, викладених в рішеннях Європейського суду з прав людини, суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду («Perez de Raela Cavaniles v. Spain», «Beles and others v. the Czech Republic», «RTBF v. Belgium»).

Також, згідно із рішенням Європейського суду з прав людини не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення суду у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

У рішенні у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року Європейський суд з прав людини вказав, надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавляє заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції.

Отже, як свідчить позиція Європейського Суду з прав людини, надмірний формалізм суперечить принципу верховенства права, завданням цивільного судочинства та порушує, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, право на доступ до суду.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Згідно із частиною 3 статті 493 ЦПК України розгляд заяви про відновлення втраченого судового провадження здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи з урахуванням особливостей, передбачених цим розділом, протягом тридцяти днів з дня надходження заяви до суду.

Відповідно до частини 2 статті 492 ЦПК України визначено єдину підставу залишення заяви без розгляду, якщо мета звернення до суду, зазначена заявником, не пов`язана із захистом його прав та інтересів або заявник відкликав заяву про відновлення втраченого судового провадження - суд своєю ухвалою повертає заяву або залишає її без розгляду, якщо провадження було відкрито.

Згідно із частинами 1-6 статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. (частина 11 статті 128 ЦПК України).

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 15 травня 2018 року відкрито провадження у даній цивільній справі за правилами ЦПК України, призначено судовий розгляд на 30 липня 2018 року (а.с.33).

Згідно довідки 30 липня 2018 справа не розглядалася у зв`язку з розглядом суддею іншої справи, розгляд справи відкладено на 01 листопада 2018 року (а.с.38).

Згідно довідки 01 листопада 2018 справа не розглядалася у зв`язку з розглядом суддею іншої справи, розгляд справи відкладено на 02 липня 2019 року (а.с.42).

Також матеріали справи містять рекомендовані повідомлення направлені ПАТ АБ «Укргазбанк». Рекомендоване повідомлення (а.с.34) подано до установи зв`язку 20 травня 2019 року та містить позначку про судову повістку 02 липня 2019 року. Рекомендоване повідомлення (а.с.41) подано до установи зв`язку 18 жовтня 2018 року, з якого неможливо встановити що саме надсилалось заявнику. Рекомендоване повідомлення (а.с.48) подано до установи зв`язку 01 жовтня 2019 року та містить позначку про направлення ухвали. Більше ніякої кореспонденції судом заявнику не надсилалось.

З огляду на викладене, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів в розумінні вимог статті 128 ЦПК України, підтверджуючих повідомлення заявника про дату та час розгляду справи на 30 липня 2018 року та 01 листопада 2018 року.

Таким чином, про судові засідання, призначені на 30 липня 2018 року та 01 листопада 2018 року, заявник ПАТ АБ «Укргазбанк» повідомлений не був, оскільки розписки про отримання повісток відсутні, а тому висновок суду першої інстанції щодо наявності підстави для застосування положень пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України не ґрунтується на обставинах справи.

За таких обставин апеляційний суд приходить до висновку про відсутність у суду першої інстанції підстав згідно із пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України залишати заяву без розгляду.

З огляду на викладене суд першої інстанції, залишаючи позов без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача, підійшов формально до вирішення цього питання. В даному випадку залишення заяви без розгляду призведе до порушення права, визначеного Конституцією України, на доступ до правосуддя.

Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права.

Залишаючи позовну заяву без розгляду суд першої інстанції дійшов висновку, який не відповідає обставинам справи, допустив порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, тому відповідно до пунктів 3, 4 частини 1 статті 379 ЦПК України це є підставами для скасування ухвали суду та повернення справи до того ж суду для продовження розгляду справи.

Враховуючи наведене, оскаржувана ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 374, 379, 382 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» задовольнити.

Ухвалу Краматорського міського суду Донецької області від 02 липня 2019 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених підпунктами а-г пункту 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Судді І.В. Кішкіна

А.В. Гапонов

Л.П. Никифоряк

Повний текст постанови складено 04 грудня 2019 року

Суддя-доповідач І.В.Кішкіна