Справа № 212/5524/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

заочне

18 листопада 2019 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області

в складі: головуючого судді: Чорного І.Я.,

за участю секретаря судового засідання: Поперечної А.С.,

без участі сторін та без фіксації судового процесу технічними засобами, розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального провадження у залі суду міста Кривого Рогу, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів за пошкодження квартири, -

В С Т А Н О В И В :

в липні 2018 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення коштів за пошкодження квартири.

Ухвалою судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.08.2018 року позовну заяву залишено без руху, позивачу надано час для усунення недоліків.

Ухвалою судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17.09.2018 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 11.12.2018 року підготовче судове засідання закрито, справу призначено до судового розгляду.

В обгрунтування своїх вимог позивач зазначила, що вона є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 . У зазначеній квартирі зареєстрований її син ОСОБА_3 та його дружина ОСОБА_2 з дітьми. В зв`язку з погіршенням відносин з відповідачем ОСОБА_2 , вона, як власник житла, була вимушена запропонувати ОСОБА_2 звільнити належну їй квартиру. 10.04.2018 року позивачці зателефонували сусіди і повідомили, що ОСОБА_2 разом зі своїм співмешканцем вивозять все майно з належної їй квартири. Того ж дня 10.04.2018 року було складено акт виявлених пошкоджень та зниклого майна, який засвідчено головою ЖБК «Рассвет-21» Паламарчук Т.В. Також, 10.04.2018 року позивачка звернулась з письмовою заявою до Покровського ВП КВП ГУ НП в Дніпропетровській області з приводу викрадення майна, але листом № 48.3/2-1663 ЖЄО від 17 квітня 2018 року їй було повідомлено, що відносини які виникли між нею та ОСОБА_2 підлягають розгляду в суді в порядку цивільного судочинства. Тому, з метою встановлення розміру заподіяною шкоди відповідачем 06.07.2018 року вона звернулась в ТОВ «Бюро незалежної оцінки». Відповідно до висновку ТОВ «Бюро незалежної оцінки» про розмір заподіяної шкоди, їй, як власнику квартири відповідачем ОСОБА_2 заподіяно шкоду в сумі 36318,00 гривень. В добровільному порядку відповідач відмовилась відшкодувати завдані нею збитки.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала в повному обсязі з підстав викладених у позові, просила їх задовольнити, в подальшому подала заяву про розгляд справи у її відсутності.

Відповідач у судове засідання не з`явилась, відзиву на позов до суду не подавала, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, що знаходить підтвердження в матеріалах справи.

Суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, з урахуванням згоди позивача на проведення заочного розгляду справи, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Заслухавши пояснення позивача, свідків, дослідивши матеріали цивільної справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що квартира за адресою: кв АДРЕСА_1 належить позивачу ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності серії НОМЕР_1 від 30.11.2004 року, що підтверджується витягом про реєстрацію права власності нерухомого майна. (а.с.6)

Відповідач ОСОБА_2 є дружиною ОСОБА_3 , крім цього відповідач ОСОБА_2 зареєстрована за адресою бул АДРЕСА_1 що підтверджується записами в паспорті серії НОМЕР_2 та довідкою Відділу Реєстраціїмісця проживання громадян Виконавчого комітету Покровської районної в місті ради від 12.09.2018 (а.с. 22, 35).

Позивач ОСОБА_1 в поданому до суду позові посилається на те, що відповідач ОСОБА_2 зареєстрована та фактично проживала до квітня 2018 року в її квартири за адресою бул АДРЕСА_1 .

10.04.2018 року позивачем було виявлено в належній їй квартирі АДРЕСА_1 пошкодження майна.

Згідно звіту ТОВ «Бюро незалежної оцінки», встановлюється, що в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , було спричинено майнову шкоду, власнику квартири, а саме: ремонту підлягають покриття внутрішніх приміщень (стелі та стін кухні, стін коридору, вбиральні та жилих приміщень). Пошкоджені та потребують заміни плита газова Дружковка 1470 і унітаз, відсутнє рухоме майно: кондиціонер Медея MSG-12HR, люстри 3 одиниці, розетки 3 одиниці (з них 2 одиниці відсутні, 1 одиниця пошкоджена), карнизи 3 одиниці, предмети сантехніки (умивальник, тумба під умивальник, змішувач). Відповідно до вказаного висновку ринкова вартість майнової шкоди, спричиненого власнику двохкімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_2 , складає 30265,00 грн..

Як вбачається з листа Покровського ВП КВП в Дніпропетровській області № 48.3/2-1663 від 17.04.2018 року, в ході проведення перевірки за письмовою заявою ОСОБА_1 від 10.04.2018 року, було встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 склались цивільно-правові відносини, які повинні розглядатися в судовому порядку, передбаченому правовими нормами цивільного законодавства України.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засідання пояснив, що він є сусідом ОСОБА_1 , проживає в будинку АДРЕСА_3 , на початку квітня 2018 року він чув гучний стук в квартирі позивача, потім побачив, як незнайомий хлопець виносив речі з квартири. Потім позивач ОСОБА_1 запросила його в квартиру, де він побачив, що там пошкоджено всі стіни, все розбито, сантехніка, кухня. Позивач сказала, що це зробила її невістка, на час погрому позивач в квартирі не проживала, там жили її син з дружиною ОСОБА_2 .

Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні пояснила, що позивач ОСОБА_1 її сусідка, їй відомо, що позивач в своїй квартирі за адресою АДРЕСА_2 не проживає близько 10 років, там жив її син з дружиною. Сім`ю позивачки вона знає давно, вони дружать сім`ями, відповідно вона була в даній квартирі багато разів, в картирі було проведено ремнт та завжди було охайно. Останній раз вона була орієнтовно рік назад, там був повний розгром, хто трощив все в квартирі вона не бачила, але думає, що це невістка позивача, бо вона там проживала.

Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні пояснила, що мешкає поряд з квартирою позивача. Їй відомо, що в квартирі АДРЕСА_1 жили син позивачки з невісткою, відповідачем ОСОБА_2 . В квартирі був проведений ремонт, все було добре, потім сім`я розпалася і там залишилась проживати відповідач з дітьми. В квітні 2018 року відповідач ОСОБА_2 , невістка позивача, виїхала з квартири, вона бачила як незнайомі люди виносили з квартири речі. Після того як відповідач ОСОБА_2 виїхала з квартири, приїхала позивач і вони разом з позивачем зайшли в квартиру. В квартирі було все розбито.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Відповідно до п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду № 6 від 27 березня 1992 року із подальшими змінами «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», коли відшкодування шкоди у натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкодженому річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди.

Так, позивачем заявлено до стягнення 37218,00 грн. в якості відшкодування матеріальних збитків, однак згідно висновку звіту вартість матеріальної шкоди складає 30265,00 грн. з яких 12495,00 вартість шкоди; 4607,00 вартість ремонтних робіт; 13163,00 грн. вартість нових матеріалів з врахуванням фізичного зносу. Відтак суд вважає доведеною та обґрунтованою суму матеріальної шкоди 30265,00 грн., яка підлягає до стягнення з відповідача в рахунок погашення завданої майнової шкоди позивачу внаслідок пошкодження квартири.

Що стосується вимог позивача про відшкодування моральної шкоди, то слід зазначити наступне.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.

При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Заподіяння позивачу моральної шкоди, у зв`язку з пошкодженням її квартири є очевидним, оскільки пошкодження майна у будь-якому випадку викликає хвилювання та переживання власника цього майна, оскільки особі необхідно відчувати незручності, повязані з неможливістю користуватися даним майном, необхідно докладати зусиль для відновлення пошкодженого майна, нести непередбачувані витрати.

Зважаючи на вказане, враховуючи вимоги розумності та справедливості, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди 5000 грн.

На підставі викладеного позов підлягає задоволенню частково.

На підставі ст. 141 ЦПК України з на користь позивача слід стягнути судові витрати (судовий збір та витрати, що пов`язані з замовленням оцінки вартості пошкодженого майна).

Керуючись ст. ст. 10, 76, 83, 95, 133, 141, 259, 265 268 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів за пошкодження квартири - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування матеріальної шкоди 30 265 (тридцять тисяч двісті шістдесят п`ять) гривень 00 коп..

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 5 000 (п`ять тисяч) гривень 00 коп..

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 3209 (три тисячі двісті дев`ять) гривень 60 коп..

У решті позовних вимог - відмовити.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_4 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрована: АДРЕСА_2 .

Повний текст виготовлено 28 листопада 2019 року.

Суддя: І. Я. Чорний