Провадження №2/447/413/19
Справа №447/228/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.12.2019 року Миколаївський районний суд Львівсь кої області

в складі: голов уючого судді Карбовнік І . М.

з уча стю секретаря судового засідання Ярчак М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаїв цивільну справу за позовом заступника прокурора Золочівської місцевої прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Львівській області до Тростянецької сільської ради Тростянецької об"єднаної територіальної громади Миколаївського району Львівської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним рішень сільської ради, державних актів про право власності на землю, зобов"язання вчинити дії та скасування державної реєстрації права на землю, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Миколаївського районного суду Львівської області перебуває справа за позовом заступника прокурора Золочівської місцевої прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Львівській області до Тростянецької сільської ради Тростянецької об"єднаної територіальної громади Миколаївського району Львівської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним рішень сільської ради, державних актів про право власності на землю, зобов"язання вчинити дії та скасування державної реєстрації права на землю.

01.10.2019 року відповідач ОСОБА_1 подав до суду клопотання про залишення позову без розгляду. В обґрунтування клопотання покликається на те, що відповідно до п.1 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності. Частиною 3 статті 56 ЦПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовом, а також може вступити за своєю ініціативою у справу провадження у якій відкрито за позовом іншої особи тощо.

Правовий статус прокурора визначено Конституцією України та Законом України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 № 1697-VII. Відповідно до частини 4 статті 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує ,в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Станом на час звернення прокурора до суду, повноваження з контролю за використанням та охороною земель, ефективного використання земельних ресурсів а також забезпечення законності (дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю) та відповідно право захисту інтересів держави у вказаних сферах на відповідній території мав Держгеокадастр (його територіальні органи), а тому у прокурора були відсутні законні підстави для звернення з даним позовом до суду, у зв`язку з чим позовну заяву слід залишити без розгляду.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 та його представники клопотання підтримали в повному обсязі, просили його задоволити.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив, подав до суду письмові обґрунтування свого заперечення.

Суд, вислухавши учасників процесу, вивчивши заяву встановив.

Рішенням Красівської сільської ради Миколаївського району №402 від 15.12.2009р. ОСОБА_1 надано безоплатно у приватну власність земельну ділянку в с.Поляна Миколаївського району Львівської області площею 1,1848 га. для ведення особистого селянського господарства.

Рішенням Красівської сільської ради Миколаївського району № 88 від 19.10.2011р. затверджено проект землеустрою щодо відведення власної земельної ділянки з розрахунком втрат сільськогосподарського виробництва ОСОБА_1 площею 0,0130 га, наданої для ведення особистого селянського господарства зі зміною цільового призначення на будівництво та обслуговування гірськолижного комплексу.

Заступник керівника Золочівської місцевої прокуратури Львівської області звернувся в суд в інтересах держави в особі Головного Управління Держгеокадастру у Львівській області. Підставою для звернення в інтересах позивачів прокурор вказує на те, що Красівською сільською радою Миколаївського району Львівської області порушено вимоги законодавства при прийнятті оскаржуваного рішення, а відтак не забезпечено права територіальної громади та права громадян на законне отримання земельної ділянки, що є неналежним здійсненням ними захисту інтересів держави. Також підставою для представництва інтересів прокурор вказує на те, що незаконне надання у власність спірної земельної ділянки ОСОБА_1 порушує інтереси держави у сфері контролю за використанням та охороною земель, ефективного використання земельних ресурсів, а тому і порушує інтереси держави.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.

Частиною 3 статті 56 ЦПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовом а також може вступити за своєю ініціативою у справу провадження у якій відкрито за позовом іншої особи тощо.

Правовий статус прокурора визначено Конституцією України та Законом України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 № 1697-VII.

Відповідно до п.3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до частини 4 статті 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує ,в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень передбачених статтею 185 цього Кодексу.

У постанові від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17 Верховний Суд дійшов висновку, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може захищати інтереси держави.

У даній справі, приводом для звернення прокурора до суду вказано неналежне здійснення захисту інтересів держави Красівською сільською радою Миколаївського району Львівської області, правонаступником якої на даний час є Тростянецька сільска рада Тростянецької ОТГ Миколаївського району Львівської області, що порушило інтереси держави у сфері контролю за використанням та охороною земель, ефективного використання земельних ресурсів.

Звертаючись до позиції Верховного Суду з цього приводу (зокрема в ухвалі від 07.05.2018 по справі №910/18283/17), суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на недотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі Ф.В. проти Франції (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява №61517/00, п. 27).

Відповідно до ст.5 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» державний контроль за використанням та охороною земель усіх категорій та форм власності здійснює центральний орган виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі. Таким органом була Державна інспекція сільського господарства України. Проте постановою Кабінету Міністрів України від 30.06.2015 № 447 ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної інспекції сільського господарства за переліком згідно з додатком (п.1).

Розпорядженням КМ України № від 30 листопада 2016 р. № 910-р Кабінет Міністрів України вирішив погодитися з пропозицією Міністерства аграрної політики та продовольства щодо можливості забезпечення здійснення покладених на Державну службу з питань геодезії, картографії та кадастру постановою КМ України від 14 січня 2015 №15 "Про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру" функцій і повноважень Державної інспекції сільського господарства, що припиняється, із здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Відповідно до Положення про Державну служба України з питань геодезії, картографії та кадастру, затверджену постановою КМ України від 14.01.2015 N 15 Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) - це центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується КМ України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Отже, забезпечення законності (дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю) на відповідній території є завданням саме Держгеокадастру.

У разі виявлення прокурором ознак, які свідчать про порушення закону, що зачіпає інтереси держави, прокурор звертається до відповідного територіального органу Держгеокадастру, до сфери повноважень якого входить контроль та реагування на виявлені порушення закону, для вжиття відповідних заходів, серед яких може бути і звернення до суду з позовом. Якщо зазначений орган, котрий отримав звернення прокурора, протягом розумного строку не вживають відповідних заходів на захист інтересів держави, або здійснюють їх неналежно, прокурор, з`ясувавши причини та умови, що цьому сприяли, як виняток, може звернутися до суду на захист інтересів держави. Вказана позиція закріплена у постанові Верховного суду від 21.08.2019року №263/2038/16а.

Як вбачається із листа Головного управління Держгеокадастру у Львівській області від 28.09.2017року, управління контролю за використанням та охороною земель вбачає порушення вимог п.4 ст.116 ЗК України при прийнятті розпорядження про безоплатну передачу земельних ділянок ОСОБА_1 на території Красівської сільської ради, а тому просить Миколаївський відділ Золочівської місцевої прокуратури вжити заходи прокурорського реагування з метою усунення виявлених порушень.

Однак, суду не зрозуміло, що стало перешкодою для самостійного звернення Головним управлінням Держгеокадастру у Львівській області до суду з метою захисту інтересів держави, зважаючи на виявлені ними факти порушення земельного законодавства.

Миколаївським відділом Золочівської місцевої прокуратури на протязі тривалого часу, після отримання повідомлення про порушення Земельного законодавства при передачі ОСОБА_1 земельних ділянок, не вжито будь-яких дій спрямованих на те, щоб повідомити Головне управління Держгеокадастру у Львівській області про необхідність звернутися в суд з позовною заявою з метою усунення виявлених порушень.

За таких обставин, суд вважає передчасним та недоцільним звернення прокурора в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Львівській області, Львівської обласної державної адміністрації до суду з позовною заявою, оскільки позивачі самостійно мають можливість та повноваження здійснювати захист інтересів держави.

З матеріалів справи вбачається, що Головне управління Держгеокадастру у Львівській області після виявлення порушень ст.116 ЗК України, не звернулося в суд з позовною заявою в межах свої повноважень, хоча мало передбачену законом можливість це зробити, а тільки повідомило прокурора про виявлені порушення.

Суд вважає, що ГУ Держгеокадастру у Львівській області не було позбавлене права самостійно звернутись до суду за захистом інтересів держави. Прокурором не надано суду належних та допустимих доказів, що ГУ Держгеокадастру у Львівській області не здійснює, або неналежним чином здійснює захист інтересів держави в даних спірних правовідносинах.

Враховуючи вищевказане, судом встановлено відсутність у прокурора підстав для представництва інтересів держави, а отже і права на звернення до суду, що є підставою для залишення позовної заяви без розгляду,

Керуючись ст.257 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Позовну заяву затупника прокурора Золочівської місцевої прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Львівській області до Тростянецької сільської ради Тростянецької об"єднаної територіальної громади Миколаївського району Львівської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним рішень сільської ради, державних актів про право власності на землю, зобов"язання вчинити дії та скасування державної реєстрації права на землю залишити без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення.

Суддя Карбовнік І. М.