233 № 233/4617/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
25 листопада 2019 року Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області у складі:
головуючого судді Малінова О.С.,
за участю секретаря Аллік Ю.М.,
прокурора Сітнікової Я.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Костянтинівка цивільну справу за позовом керівника Костянтинівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Іванопільської сільської ради Костянтинівського району Донецької області, Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок порушення природоохоронного законодавства, -
Прокурор Сітнікова Я.О. у судовому засіданні
Представники позивачів у судове засідання не з`явились, надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали, проти ухвалення заочного рішення не заперечували.
Відповідач ОСОБА_1 у встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження по справі строк відзив на позовну заяву не подав, у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся відповідно до вимог чинного законодавства, про причини неявки суд не проінформував, тому суд визнає причину неявки відповідача неповажною і вважає можливим розгляд справи у відсутності сторін, з постановленням заочного рішення, що відповідає положенням статті 280 ЦПК України.
Дослідивши письмові докази, подані у даній цивільній справі, суд вважає, що позові вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
У відповідності до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги та заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для справи.
У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна із сторін зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
Доведеними обставинами, викладеними в мотивувальній частині вироку, є те, що 26.02.2019 року ОСОБА_1 діючи умисно із корисливих мотивів, порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відновлення лісу, незаконно, без спеціального дозволу, не маючи лісорубного квитка і без законних на те підстав, на території Іванопільської сільської ради Костянтинівського району Донецької області здійснив незаконне спилювання двох сироростучих дерев породи акація діаметрами 61 та 49 сантиметрів до ступеню припинення їх росту. В результаті протиправних дій ОСОБА_1 , що виразились у незаконній порубці дерев, які є державною власністю та знаходились у полезахисній лісосмузі за межами населених пунктів, заподіяна матеріальна шкода у сумі 29 168,27 грн, що підтверджується Розрахунком розміру шкоди від 14.03.2019 року №02-821, виконаним Державною екологічною інспекцією у Донецькій області (а.с.21).
Вищезазначені установлені судом обставини за положеннями ст. 82 ЦПК України щодо цивільно-правових наслідків дій особи, стосовно якої ухвалено вирок суду в кримінальному провадженні, беруться до уваги в межах вирішення позову по даній справі і зібраних по ній доказів в сукупності.
При винесені вироку Костянтинівським міськрайонним судом Донецької області 17.04.2019 року питання про відшкодування спричиненої шкоди вирішено не було.
За загальним правилом, встановленим ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до статті 39 Лісового кодексу України ліси України за екологічним і соціально-економічним значенням та залежно від основних виконуваних ними функцій поділяються на такі категорії: 1) захисні ліси (виконують переважно водоохоронні, ґрунтозахисні та інші захисні функції); 2) рекреаційно-оздоровчі ліси (виконують переважно рекреаційні, санітарні, гігієнічні та оздоровчі функції); 3) ліси природоохоронного, наукового, історико-культурного призначення (виконують особливі природоохоронні, естетичні, наукові функції тощо); 4) експлуатаційні ліси. Поділ лісів на категорії залежно від основних виконуваних ними функцій проводиться в порядку, що встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до статті 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Частиною 1 стаття 67 Лісового кодексу України встановлено, що вирубка дерев проводиться в порядку спеціального використання лісових ресурсів.
Згідно з частиною 1 статті 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.
Згідно із ч.1 ст.41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Відповідно до ч. 4 ст. 68 цього ж Закону підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно із ч.5 цієї ж статті застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Частиною 1 статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Стаття 70 Закону України № 1264-XII від 25 червня 1991 року «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачає, що визначення складу екологічних правопорушень і злочинів, порядок притягнення винних до адміністративної та кримінальної відповідальності за їх вчинення встановлюються Кодексом України про адміністративні правопорушення та Кримінальним кодексом України.
Згідно з пунктами 1, 5 частини другої статті 105 Лісового кодексу України , відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи: винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників; винні у порушенні строків лісовідновлення та інших вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.
Відповідно до статті 107 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Частиною 2 статті 40 Закону України «Про рослинний світ» визначено, що відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу.
Згідно зі статтею 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державний контроль за охороною, захистом, використанням та відтворенням лісів здійснюється Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, органами виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань лісового господарства та з питань охорони навколишнього природного середовища, іншими органами виконавчої влади у межах повноважень, визначених законом.
В Донецькій області виконання вказаних функцій покладено на Державну екологічну інспекцію України в Донецькій області. У зв`язку з чим Державну екологічну інспекцію України в Донецькій області залучено у якості позивача.
Однак, зважаючи на наявність заподіяної навколишньому природному середовищу шкоди, Іванопільська сільська рада, Державна екологічна інспекція у Донецькій області належних заходів по відшкодуванню шкоди, завданої самовільною рубкою дерев не вжили, у зв`язку з чим прокурор звернувся із даною позовною заявою до суду.
Статтею 131 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Крім того, відповідно до ст. 1 Закону України «Про прокуратуру» прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.
У відповідності до вимог ч.1 п.6 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються позивачі у справі про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Тобто, з ОСОБА_1 необхідно також стягнути судовий збір у сумі 768,40 грн на користь спеціального фонду Державного бюджету України.
На підставі ст. 1166 ЦК України, ст.ст. 41, 68, 69, 70 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 66, 131 Конституції України, ст.ст. 39, 67, 105, 107 Лісового кодексу України, ст. 40 ЗУ «Про рослинний світ», керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 133,141, 223, 259, 263-265, 268, 279, 280-284, 353 ЦПК України, -
Позовні вимоги керівника Костянтинівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Іванопільської сільської ради Костянтинівського району Донецької області, Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок порушення природоохоронного законодавства - задовольнити у повному обсязі.
Стягнути з ОСОБА_1 (паспорт НОМЕР_2 ), зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення (незаконної порубки дерев у захисних та інших лісових насадженнях) у розмірі 29 168 ( двадцять дев`ять тисяч сто шістдесят вісім) гривень 27 копійок до спеціального фонду Іванопільської сільської ради Костянтинівського району Донецької області на розрахунковий рахунок № НОМЕР_3 , код доходу: Костянтинівський УК/ сел. Іванопілля/ 24062100, МФО 820172 , код доходу 24062100.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
На рішення суду позивачем може бути подано апеляційну скаргу до Донецького апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а відповідачем, в такий же строк з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Повний текст рішення виготовлено 25 листопада 2019 року.

Суддя