КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 06.08/824/573/2019 Доповідач у суді ІІ інстанції Ігнатченко Н.В.
У Х В А Л А

5 вересня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Ігнатченко Н.В., Писаної Т.О., Журби С.О., розглянувши в приміщенні Київського апеляційного суду у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про виправлення описок та арифметичних помилок в постанові Київського апеляційного суду від 26 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

в с т а н о в и в:

У липні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з указаним вище позовом, в якому, з урахуванням збільшених позовних вимог, просила стягнути із ОСОБА_2 на її користь майнову шкоду в розмірі 13 835,86 грн та витрати за надання професійної правничої допомоги в розмірі 3 000 грн.

Позовні вимоги ОСОБА_1 мотивувала тим, що вона та її діти: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є співвласниками квартири АДРЕСА_1 , в якій проживає лише вона. 29 червня 2015 року квартиру було затоплено. Згідно акту комісії ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» від 30 червня 2015 року залиття відбулося внаслідок прориву гнучкого шлангу до пральної машини у квартирі АДРЕСА_2 . Внаслідок такого залиття позивачу було завдано майнової шкоди у розмірі 6 960 грн, що підтверджується відповідним звітом про незалежну оцінку вартості матеріального (майнового) збитку від 16 липня 2015 року. Ураховуючи, що відповідач, як власник квартири, в якій стався прорив, своєї вини у залитті не визнає і завдані збитки в добровільному порядку відшкодовувати не збирається, позивач змушена звернутися до суду з позовом про відшкодування завданої шкоди, заявивши вимоги про стягнення інфляційних втрат в розмірі 6 189,39 грн та трьох відсотків річних від простроченої суми боргу в розмірі 686,47 грн.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 28 січня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 26 червня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 28 січня 2019 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким позов задоволено частково.

Стягнуто із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1 740 грн (одну тисячу сімсот сорок гривень) у рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Стягнуто із ОСОБА_2 на користь держави в особі Державної судової адміністрації України 221,60 грн (двісті двадцять одну гривню шістдесят копійок) судового збору.

У липні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до апеляційного суду із заявою про виправлення описок та арифметичних помилок в судовому рішенні, в якій просила внести виправлення до постанови суду від 26 червня 2019 року, зазначивши про те, що з відповідача на її користь у рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири підлягає сума 2 320 грн.

Відповідно до частини другої статті 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки судом не встановлено поважних підстав, пов`язаних з необхідністю призначення судового засідання, а питання про внесення виправлень за обов`язковою участю учасників справи не передбачено процесуальним законодавством, то розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Після завершення розгляду заявленого питання ухвала про внесення або про відмову у внесенні виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки (частина четверта статті 269 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, перевіривши матеріали справи та заявлені вимоги, колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ вважає, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно із частиною першою статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом вказаної норми після проголошення рішення суд, що ухвалив його, не може, як правило, сам скасувати або змінити власне рішення. Тому, за загальним правилом, допущені недоліки судового рішення виправляються вищестоящим судом. Проте суд має ряд повноважень, передбачених статтями 269 - 271 ЦПК України, з усунення недоліків ухвалених ним рішень. Такими повноваженнями є виправлення описок та арифметичних помилок в судовому рішенні, ухвалення додаткового рішення або роз`яснення рішення суду.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Відповідно до принципу диспозитивності (стаття 13 ЦПК України) суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

На обґрунтування своїх вимог про виправлення описок та арифметичних помилок в постанові Київського апеляційного суду від 26 червня 2019 року заявник посилається на те, що у мотивувальній частині цього судового рішення колегія суддів допустилась арифметичної помилки, вказуючи про те, що вона є власником лише 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 , відтак відповідно до її частини у праві власності пошкодженого майна із відповідача на користь позивача підлягає стягненню майнова шкода, завдана внаслідок залиття квартири, що становить 1 740 грн, оскільки в дійсності вона є власником саме 1/3 частини пошкодженої квартири і відповідно має право на відшкодування 2 320 грн пропорційно до цієї частки у майні.

Отже, з наведеного слідує, що будь-яких описок та/або арифметичних помилок в постанові Київського апеляційного суду від 26 червня 2019 року не допущено, оскільки вимоги ОСОБА_1 зводяться до незгоди із цим судовим рішенням та є фактично порушенням заявником питання про зміну його змісту, що є недопустимо.

Крім того, з матеріалів справи вбачається (а. с. 35-40), що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 18 березня 1993 року квартира АДРЕСА_1 , загальною площею 32,4 кв. м, належала на праві спільної часткової власності ОСОБА_5 та членам його сім`ї позивачу ОСОБА_1 та третім особам ОСОБА_3 і ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 помер і його 1/4 частку квартири згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 5 липня 2017 року успадкував його син - ОСОБА_3 .

Таким чином ОСОБА_1 є власником лише 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 , тому апеляційний суд відповідно до її частини у праві власності пошкодженого майна стягнув із ОСОБА_2 майнову шкоду, завдану внаслідок залиття квартири, в сумі 1 740 грн, виходячи із встановленого розміру майнового збитку.

Постанова апеляційного суду не містить неточностей, які якимось чином можуть вплинути на можливість реалізації судового рішення, а також на його правосудність.

За таких обставин у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описок та арифметичних помилок в постанові Київського апеляційного суду від 26 червня 2019 рокунеобхідно відмовити.

Керуючись статями 269, 381 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описок та арифметичних помилок в постанові Київського апеляційного суду від 26 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Судді: Н.В. Ігнатченко

Т.О. Писана

С.О. Журба