УХВАЛА

22 серпня 2019 року м. Кропивницький

справа № 405/7000/18

провадження № 22-ц/4809/1231/19

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Голованя А. М. (головуючий, суддя-доповідач), Дьомич Л.М., Кіселика С.А.,

за участю секретаря Деменко О.І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 , законними представниками якого є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

відповідачі - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Студія Ініціатив»,

треті особи без самостійних вимог на предмет спору - Приватне акціонерне товариство «Весна», ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , державний реєстратор Созонівської сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області Марченко Оксана Анатоліївна, приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області Панчишина Світлана Станіславівна, приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області Малогон Вікторія Олександрівна,

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача адвоката Квашук Оксани Миколаївни про відвід суддів Дьомич Л.М., Кіселика С.А.,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.08.2019 в складі колегії у даній справі визначено суддів: Дьомич Л.М., Кіселика С.А.

В судовому засіданні членами колегії суддів з метою врегулювання можливого конфлікту інтересів була розкрита наступна інформація. Суддя Дьомич Л.М. зазначила, що голові Апеляційного суду Кіровоградської області у 2015 році (провадження за скаргою № 41 пзс) було адресоване звернення ОСОБА_2 , батька позивача у даній справі ОСОБА_1 і його ж законного представника про побоювання про результат розгляду його спадкової справи, предметом якого також були акції ПрАТ «Весна», якщо справа буде в провадженні визначених у зверненні суддів, в перелік яких входила і суддя Дьомич Л.М. Також суддею доповнено, що третя особа у справі ОСОБА_6 працювала тривалий час в суді на посадах секретаря, керівника апарату суду, помічника. Дана обставина може викликати сумнів у безсторонності судді. Роз`яснено сторонам право, за наслідком розкриття інформації, заявити відвід.

Суддя Кіселик С.А. вказав, що ОСОБА_2 подана заява до уповноваженого органу порушення дисциплінарного провадження. Також, зазначив, що працював разом з ОСОБА_6 , яка є третьою особою у справі, в апеляційному суду Кіровоградської області.

Аналогічні обставини щодо третьої особи вказував і головуючий у справі суддя Головань А.М. Акцентував увагу, на те що чоловік ОСОБА_6 працював суддею апеляційного суду.

За результатом врегулювання конфлікту інтересів у процесуальний спосіб у вигляді розкриття інформації, в судовому засіданні представник позивача адвокат Квашук О.М. заявила відвід суддям Кіселику С.А., Дьомич Л.М., обґрунтувавши його обставинами, на які вказували судді. Зокрема, що третя особа у справі ОСОБА_6 , яка раніше займала в Апеляційному суді Кіровоградської області адміністративну посаду, перебувала у дружніх стосунках із цими суддями, а також участь суддів Дьомич Л.М., Кіселик С.А. становить сумнів в неупередженості та безсторонності при розгляді справи. Заслухавши пояснення інших учасників справи, їх відношення до заявленого відводу, колегія суддів дійшла висновку, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09.11.2006 року у справі "Білуха проти України" від 28.10.1998 у справі "Веттштайн проти Швейцарії", тощо) важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід.

Розглядаючи питання безсторонності з двох точок зору, Європейський Суд з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначив, що по-перше, йдеться про суб`єктивний підхід, для того щоб спробувати визначити переконання та особисту поведінку конкретного судді у конкретній обстановці. Зокрема, суд не повинен суб`єктивно виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання; особиста безсторонність судді не ставиться під сумнів, аж доки не буде доведено протилежне. По-друге, слід застосувати об`єктивний підхід, метою якого є пересвідчитися, чи надає суд необхідні гарантії, щоб зайнятий з цього приводу можливість будь-якого правомірного сумніву; крім того, поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язанні між собою ("Пуллар проти Сполученого Королівства" і "Томанн проти Швейцарии", а також "Екедемі Трейдинг Лтд" та інші проти Греції" і "Дактарас проти Литви" та проти України).

Відповідно до п.5 ч.1 ст. 36 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Згідно ст. 6 ч.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий розгляд його справи… незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків.

Зовнішня незалежність не є прерогативою чи привілеєм наданим для задоволення власних інтересів суддів. Вона надається в інтересах верховенства права та осіб, як домагаються та очікують неупередженого правосуддя. Незалежність суддів слід розуміти як гарантію свободи, поваги до прав людини та неупередженого застосування права. Неупередженість та незалежність суддів є необхідним для гарантування рівності сторін перед судом (п. 11 Рекомендацій CM/Rec (2010) 12 КМ РЄ.

На підставі викладеного, заява про відвід суддів підлягає задоволенню.

Керуючись п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача адвоката Квашук Оксани Миколаївни про відвід суддів Дьомич Л.М., Кіселика С.А. задовольнити.

Цивільну справу № 405/7000/18 про витребування нерухомого майна, передати на повторний автоматичний розподіл.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя А.М. Головань

Судді Л.М.Дьомич

С.А. Кіселик