Ухвала

Іменем України

29 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 203/3311/15-ц

провадження № 61-15814ск19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду: Лесько А. О., (суддя-доповідач), Калараша А. А., Штелик С. П., розглянув касаційну скаргу акціонерного товариства «Акціонерний Банк «Радабанк» на постанову Дніпровського апеляційного суду від 04 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Акціонерний Банк» «Радабанк», треті особи: приватне підприємство «Агро-ФТ», приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Перфілова Олена Анатоліївна, відділ примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Дніпропетровській області, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2015 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ПАТ «Акціонерний Банк» «Радабанк», треті особи: ПП «Агро-ФТ», приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Перфілова О. А., відділ примусового виконання рішень управління ДВС ГУЮ у Дніпропетровській області, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 26 листопада 2015 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 05 червня 2015 року щодо зупинення стягнення на підставі виконавчого напису, що вчинений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Перфіловою О. А. від 20 квітня 2015 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1290, та який знаходиться на виконанні у відділі примусового виконання рішень управління ДВС ГУЮ у Дніпропетровській області (виконавче провадження на підставі постанови № 47588808 від 21 травня 2015 року), скасовано.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про дату та час судового засідання, повторно не з`явилися до суду, причину неявки суду не повідомили, заяв або клопотань про розгляд справи за їх відсутності або відкладення судового засідання до суду не надходило.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 04 червня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено.

Ухвалу Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 26 листопада 2015 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Скасовуючи ухвалу суду першої інстанції з направленням справи для продовження розгляду, суд апеляційної інстанції виходив з того, що передбачені ЦПК України докази належного повідомлення позивача про час і місце судового розгляду відсутні, що свідчить про грубе порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

29 серпня 2019 року (відповідно до відтиску поштового штемпеля на конверті) АТ «Акціонерний Банк «Радабанк» направило касаційну скаргу на постанову Дніпровського апеляційного суду від 04 червня 2019 року, в якій, посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просило скасувати оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції та залишити в силі ухвалу суду першої інстанції.

Водночас заявником порушено питання про поновлення строку на касаційне оскарження вказаної постанови суду апеляційної інстанції.

Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК Україникасаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з частиною другою зазначеної статті учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Як на причини пропуску строку на касаційне оскарження заявник посилався на те, що його представник ознайомився з матеріалами справи 19 липня 2019 року та копію постанови Дніпровського апеляційного суду від 04 червня 2019 року отримано 06 серпня 2019 року. На підтвердження зазначених обставин до касаційної скарги додано копію заяви про надання судового рішення та матеріалів справи для ознайомлення від 18 липня 2019 року з відміткою про отримання копії судового рішення 06 серпня 2019 року.

Враховуючи положення наведеної норми ЦПК України, а також те, що копію оскаржуваної постанови апеляційного суду заявник отримав 06 серпня 2019 року та протягом тридцяти днів оскаржив її в касаційному порядку, наявні підстави для поновлення строку на касаційне оскарження.

Касаційна скарга мотивована тим, що судом апеляційної інстанції не з`ясовані обставини справи, що мають значення для справи, а також висновки, вказані в постанові суду, не відповідають обставинам справи. Судом були проігноровані наявні в матеріалах справи докази повідомлення представника позивача та самого позивача про розгляд справи. Позивачем під час розгляду справи в суді першої інстанції порушувались вимоги статті 77 ЦПК України.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду вважає, що підстави для відкриття касаційного провадження відсутні, виходячи з наступного.

Відповідно до частини третьої статті 169 ЦПК України (у редакції, чинній на момент пред`явлення позову) у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 207 ЦПК України (у редакції, чинній на момент пред`явлення позову) суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин, або повторно не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до частини четвертої статті 74 ЦПК України (у редакції, чинній на момент пред`явлення позову) судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за три дні до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Положення цієї частини не поширюються на випадки, передбачені абзацом другим частини третьої статті 191 цього Кодексу.

Суд апеляційної інстанції врахував вимоги наведених норм закону, перевірив доводи позивача та встановивши, що правом на залишення заяви без розгляду суд наділений у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача про час і місце судового розгляду, а доказів на підтвердження належного повідомлення позивача про час і місце судового розгляду матеріали справи не містять, дійшов обґрунтованого висновку про скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для подальшого розгляду до суду першої інстанції.

За приписами частини другої статті 389 ЦПК України підставами для касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з положеннями пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до положень пункту 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України у справі з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), а також у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

З огляду на те, що оскаржувана ухвала апеляційної інстанції не є судовим рішенням, яким закінчено розгляд справи, а при її постановленні суд правильно застосував норми права, що є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, Верховний Суд на підставі пункту 5 частини другої та частини четвертої статті 394 ЦПК України відмовляє у відкритті касаційного провадження.

Керуючись пунктом 5 частини другої, частиною п`ятою, пунктом 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Клопотання акціонерного товариства «Акціонерний Банк «Радабанк» про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.

Поновити акціонерному товариству «Акціонерний Банк «Радабанк» строк на касаційне оскарження постанови Запорізького апеляційного суду від 11 лютого 2019 року.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою акціонерного товариства «Акціонерний Банк «Радабанк» на постанову Дніпровського апеляційного суду від 04 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Акціонерний Банк» «Радабанк», треті особи: приватне підприємство «Агро-ФТ», приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Перфілова Олена Анатоліївна, відділ примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Дніпропетровській області, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подавала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді А. О. Лесько

А. А. Калараш

С. П. Штелик