Провадження № 2/234/4319/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2019 року м. Краматорськ

Суддя Краматорського міського суду Донецької області Кравченко О.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Ладіс» про визнання дій по нарахуванню комунальних послуг недійсними, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

15 листопада 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ТОВ «Управляюча компанія «Ладіс» про визнання дій по нарахуванню комунальних послуг недійсними, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 20.11.2019 року позовну заяву, залишено без руху, оскільки в порушення вимог ст.9 ЦПК України позовна заява викладена російською мовою та не містить відомостей, передбачених ст.175 ЦПК України. Крім того, додані до позовної заяви копії документів не засвідчені відповідно до вимог ст.95 ЦПК України.

Позивачу було надано строк для усунення недоліків позовної заяви 7 днів з дня отримання ухвали для подання позовної заяви на державній мові, із зазначенням відомостей, передбачених ст.175 ЦПК України та доданням до позовної заяви письмових доказів, оформлених у порядку ст.95 ЦПК України.

Копія ухвали Краматорського міського суду Донецької області від 20.11.2019 року отримана позивачем ОСОБА_1 особисто 22.11.2019 року, про що свідчить розписка.

27 листопада 2019 року до Краматорського міського суду Донецької області надійшла заява позивача про усунення недоліків, відповідно до змісту якої, позивач не погоджується з ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 20.11.2019 року в частині необхідності надання суду позовної заяви, викладеної державною мовою. Посилається на те, що позовна заява складена нею російською мовою, оскільки отримані від відповідача ТОВ «УК «Ладіс» документи також складені російською мовою. Також позивач зазначає, що вона є пенсіонером за віком, має вищу освіту фахівець житлового комунального господарства, та по умовам обставин ніколи не вивчала українську мову, тому недостатньо володіє державною мовою, щоб перекладати відповіді ТОВ «УК «Ладіс», які викладені російською мовою. Вважає, що підстав надання суду ще позовної заяви, викладеної державною мовою не має, тому як це може привести до оскарження відповіді керівника ТОВ «УК «Ладіс».

Згідно з частиною першою статті 12 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів" судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.

Відповідно до частини першої статті 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Нормами частини першої статті 14 Закону України від 25 квітня 2019 року № 2704-VIII "Про забезпечення функціонування української мови як державної", який набрав чинності 16 липня 2019 року, встановлено, що у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

З огляду на зазначене, позовна заява повинна бути складена державною (українською) мовою, що відповідає правовій позиції, яка викладена в ухвалах Верховного Суду у складі суддів Касаційного цивільного суду від 16 листопада 2018 року у справі № 219/1047/2014-ц, від 02 серпня 2019 року у справі № 201/5474/18.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання.

Станом на 04 грудня 2019 року недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі Краматорського міського суду Донецької області, позивачем не усунуто - позовна заява та її копії за кількістю учасників справи, складені державною мовою, позивачем суду не надано.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч.5 ст.185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Оскільки копію ухвали про залишення позовної заяви без руху позивач ОСОБА_1 отримала 22 листопада 2019 року, семиденний строк, наданий для усунення недоліків позовної заяви сплинув 29 листопада 2019 року, станом на 04 грудня 2019 року недоліки позовної заяви не усунуті, позовна заява відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України вважається неподаною і підлягає поверненню позивачу.

Керуючись ст.ст.185, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Ладіс» про визнання дій по нарахуванню комунальних послуг недійсними, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України апеляційна скарга подається учасниками справи до Донецького апеляційного суду через Краматорський міський суд Донецької області.

Суддя Краматорського міського суду О. Ю. Кравченко