Справа №647/3366/18
Провадження № 2/647/111/2019
24.01.2019 року Бериславський районний суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Кириленко М.О.,
за участю секретаря Кикоть К.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у місті Бериславі цивільну справу за позовом ОСОБА_1, в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності на майно,
В грудні 2018 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності на майно, посилаючись на те, що між ним та ОСОБА_3 10 жовтня 2017 року у простій письмовій формі був укладений договір купівлі-продажу за адресою: Херсонська область, Бериславський район, село Червоний Маяк, вул. Беляєва, 17. Свої обовязки за договором позивач виконав. ОСОБА_1 та ОСОБА_3 домовилися про укладення договору купівлі-продажу даного будинку 30 листопада 2017 року (або раніше за узгодженням сторін) в нотаріуса, але змінивши своє рішення щодо продажу будинку відповідач ухиляється від нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу будинку. Оскільки відповідач ухиляється від нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу даного житлового будинку, позивач позбавлений права зареєструвати на праві власності даний житловий будинок, а тому змушений звернутися до суду з даним позовом.
У звязку з наведеним позивач просить суд визнати дійсним договір купівлі-продажу будинку № 17 по вулиці Бєляєва в селі Червоний Маяк Бериславського району Херсонської області, укладений між ним та ОСОБА_3, визнати за ним право власності на зазначений житловий будинок.
Ухвалою Бериславського районного суду Херсонської області від 20 грудня 2018 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.
В судове засідання представник позивача не зявилася, надала заяву згідно якої підтримала позовні вимоги, просила суд їх задовольнити, не заперечувала проти заочного розгляду справи, просила справу розглянути у відсутність позивача та її відсутність.
Відповідач у засідання не зявилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялася належним чином через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, причини неявки суду не повідомила, відзив на позовну заяву не надала. Враховуючи письмову згоду представника позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.
Відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.
Частина 1 ст. 328 ЦПК України встановлює, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.
Відповідно до ч.3 ст. 334 ЦК України право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом. Право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним.
Згідно із ч. 2 ст. 220 ЦК України, якщо сторони домовилися щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним. У цьому разі наступне нотаріальне посвідчення договору не вимагається.
Така можливість передбачена законом як одна із форм захисту інтересів добросовісного учасника цивільних правовідносин.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у інформаційному листі від 28.01.2013 року за № 24-150/0/4-13 «Про практику застосування судами законодавства під час розгляду цивільних справ про захист права власності та інших речових прав» наголошує, що судам слід звернути увагу на те, що з 01 січня 2013 року набирає чинності Закон України «Про внесення змін до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та інших законодавчих актів», яким частину третю статті 640 ЦК викладено в новій редакції, згідно з якою договір, що підлягає нотаріальному посвідченню, є укладеним із дня такого посвідчення, а з частини другої статті 657 ЦК виключено слова «та державної реєстрації».
З цього часу не передбачено державної реєстрації правочину, якщо в договорі не передбачено інше, а право на нерухоме майно та його обтяження, які підлягають державній реєстрації, виникають з моменту такої реєстрації.
Таким чином, із зазначеної дати скасовується обов'язок здійснювати державну реєстрацію відповідного договору купівлі-продажу після його нотаріального посвідчення.
Відповідно до ст. 5 ЦК України акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом'якшує або скасовує цивільну відповідальність особи.
Суд вважає за можливе застосування до врегулювання відносин сторін ст.220 ЦК України, оскільки з 01.01.2013 року момент вчинення спірного правочину, відповідно до статей 210 та 640 ЦК, не пов'язується з його державною реєстрацією.
Згідно з ч. 1 ст. 638 ЦК України, істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди.
Стаття 655 ЦК України передбачає, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Таким чином, істотними умовами укладення договору купівлі-продажу є його предмет та ціна, а допустимими доказами домовленості сторін щодо цих істотних умов є письмові докази.
Судом встановлено, що ОСОБА_4, на підставі рішення Бериславського районного суду Херсонської області від 04 вересня 2009 року у справі № 2-1080/2009р., на праві приватної власності належить житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами за адресою: Херсонська область, Бериславський район, с. Червоний Маяк, вул. Беляєва, 17.
Право власності було зареєстровано в Херсонському державному бюро технічної інвентаризації 05 жовтня 2009 року в книзі № 3, запис № 65.
ОСОБА_1 домовився з ОСОБА_4 про продаж належного останній нерухомого майна за 70 000 гривень та сплатив їй зазначену суму в повному обсязі, а ОСОБА_4 в свою чергу передала ОСОБА_1 правовстановлюючі документи на будинок та ключі від нього. Домовившись про придбання позивач почав наполягати на оформленні договору купівлі-продажу, однак відповідач запропонувала оформити даний договір дещо пізніше.
10 жовтня 2017 року відповідач в простій письмовій формі уклав з позивачем договір купівлі-продажу нерухомого майна за адресою: Херсонська область, Бериславський район, с. Червоний Маяк, вул. Беляєва, 17, відповідно до умов якого сторони домовилися про укладення договору купівлі-продажу нерухомого майна 30 листопада 2017 року (або раніше за узгодженням сторін) в нотаріуса (а.с.19,20).
04 грудня 2017 року позивач вручив відповідачу лист-вимогу оформити нотаріально договір купівлі-продажу нерухомого майна, а саме житлового будинку № 17 з господарськими спорудами та будівлями, що знаходяться в с. Червоний Маяк, Бериславського району, Херсонської області, по вул. Беляєва (а.с.21).
Ухиляння відповідача від нотаріального посвідчення Договору порушує суб'єктивні права позивача, не дає їй можливості розпоряджатися предметом договору відповідно до приписів законодавства, перешкоджає ідентифікації позивача, як власника нерухомого майна у Державному реєстрі прав власності на нерухоме майно.
Враховуючи викладені обставини справи та вимоги закону, суд вважає позовні вимоги законним і обґрунтованими, а тому вони підлягають задоволенню в повному обсязі.
Підстав для відмови у задоволенні позову у суду не має.
Керуючись ст.ст.12,13,77,81,259,263-265,268, 280-283 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1, в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_2 - задовольнити.
Визнати дійсним договір купівлі-продажу житлового будинку з господарськими спорудами та будівлями за адресою: Херсонська область, Бериславський район, село Червоний Маяк, вулиця Беляєва, 17, укладений 10 жовтня 2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_4.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок за адресою: Бериславський район, село Червоний Маяк, вулиця Беляєва, 17.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Херсонської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи..
Суддя М.О.Кириленко