Провадження № 2-з/947/1533/19
УХВАЛА

04.12.2019 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Калініченко Л.В.

при секретарі - Кирикової О.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Одесі в порядку загального позовного провадження клопотання представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про витребування доказів по цивільній справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Київського районного суду м. Одеси перебувала на розгляді цивільна справа №520/12334/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за кредитним договором.

За наслідком розгляду вказаної справи, 17 травня 2016 року Київським районним судом міста Одеси було ухвалено заочне рішення, яким позов Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» заборгованість за кредитним договором №1504/0908/55-021 від 09 вересня 2008 року в розмірі 1122949 гривень 21 копійка, та витрати по сплаті судового збору в сумі 6890 гривень 00 копійок.

14 серпня 2017 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Одеси від 17 травня 2016 року по цивільній справі №520/12334/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 24.11.2017 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду задоволено. Скасовано заочне рішення Київського районного суду м. Одеси від 17 травня 2016 року по цивільній справі №520/12334/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за кредитним договором, призначено справу до розгляду в загальному порядку у підготовчому судовому засіданні.

25 квітня 2018 року у підготовчому судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 заявив клопотання про призначення по справі судово-почеркознавчої експертизи.

Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 06.09.2018 року клопотання представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про призначення судово-почеркознавчої експертизи по справі задоволено частково. Призначено по цивільній справі №520/12334/15-ц судово-почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Надалі до суду надійшло клопотання судового експерта про надання додаткових доказів для проведення призначеного ухвалою суду від 06.09.2018 року дослідження, а саме:

- оригінал досліджуваного документу договору про внесення змін та доповнень №1 від 14.10.2011 року до договору поруки №1504/0908/55-021-Р-1 від 09.09.2008 року, укладеного між ПАЛ «Сведбанк» та ОСОБА_1 , ОСОБА_3 ;

- вільні зразки підписів та почерку ОСОБА_1 , достовірно виконані ним самим.

22 травня 2019 року до суду надійшли матеріали цивільної справи №520/12334/15-ц.

Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 23 травня 2019 року поновлено провадження по справі та призначено дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання.

04 грудня 2019 року до суду надійшло клопотання від представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про витребування доказів, на виконання вказаного клопотання експерта, з метою проведення судово-почеркознавчої експертизи, призначеної ухвалою суду від 06.09.2018 року, в якому представник просить суд витребувати:

- з Одеського національного медичного університету оригінали документів особової справи, заведеної стосовно ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач та його представник у підготовчому судовому засіданні підтримали вказане клопотання та просили суд його задовольнити.

Інші учасники процесу у підготовче судове засідання призначене на 04.12.2019 року не з`явились, про дату, час і місце проведення якого повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Дослідивши матеріали справи, оглянувши надане до суду клопотання про витребування доказів, суд доходить до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі.

У відповідності з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.

Згідно з ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частинами 1-3 статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

У відповідності до п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість зокрема сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

На підставі викладеного, судом встановлено, що вимоги позивача ґрунтуються на не виконання відповідачем ОСОБА_1 умов кредитного договору №1504/0908/55-021 від 09.09.2008 року та умов договору поруки №1504/0908/55-021-Р-1 від 09 вересня 2008 року, до якого сторонами було укладено 14 жовтня 2011 року договір про внесення змін та доповнень №1 до Договору поруки №1504/0908/55-021-Р-1 від 09 вересня 2008 року, який в свою чергу є невід`ємною частиною вказаного договору поруки, та відповідачем оспорюється підписання ним спірного договору про внесення змін та доповнень №1 від 14 жовтня 2011 року, з метою встановлення чого судом було постановлено ухвалу від 17.01.2019 року про призначення судово-почеркознавчої експертизи, виконання якої є неможливим, без надання додаткових документів, що містять підписи відповідача по справі.

Так, згідно з п. 1.1 розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року за №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 №1950/5), основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Цією експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукопису під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; у незвичних умовах або в незвичайному стані виконавця, навмисно зміненим почерком, з наслідуванням почерку іншої особи; визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів. Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

З урахуванням вищевикладеного, з метою надання експертові додаткових документів, що містять підписи відповідача по справі, для забезпечення проведення судової почеркознавчої експертизи, призначеної ухвалою суду від 17.01.2019 року, яка у відповідності до ст. 18 ЦПК України, підлягає обов`язковому виконанню, суд вважає, що клопотання представника відповідача про витребування доказів з Одеського національного медичного університету, обґрунтованим та підлягаючим до задоволення.

Керуючись ст. 84 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про витребування доказів задовольнити.

Витребувати з Одеського національного медичного університету оригінали документів особової справи, заведеної стосовно ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Копію ухвали направити для виконання до Одеського національного медичного університету.

У разі неможливості подати витребувані докази до суду, повідомити суд про неможливість подати докази із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суд про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, передбачену законом, у тому числі суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Головуючий Калініченко Л. В.