КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

10 січня 2019 року

справа 759/8107/18

провадження № 22-ц/824/2152/2019

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Музичко С.Г., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 10 вересня 2018 року у складі судді Петренко Н.О. в справі за позовом ОСОБА_2 до ФОП Очеретня про визнання бездіяльності протиправною, зобов'язання надати відповідь, стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 10 вересня 2018 року позовну заяву ОСОБА_2 до ФОП Очеретня про визнання бездіяльності протиправною, зобов'язання надати відповідь, стягнення моральної шкоди повернуто позивачу.

Не погоджуючись з ухвалою суду позивач подав апеляційну скаргу.

У відповідності до ч.1 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно ч.3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Апелянтом не порушено питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

З матеріалів справи слідує, що копію оскаржуваної ухвали ОСОБА_2 отримав 29.09.2018 року (а.с.11), проте з апеляційною скаргою він звернувся 24.10.2018 року, з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02.11.2018 року апеляційну скаргу залишено без руху для усунення виявлених в ній недоліків, а саме: апелянта зобов'язано надати до Київського апеляційного суду виправлену обґрунтовану апеляційну скаргу скаргу з копіями у відповідності до кількості учасників справи, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням причин його пропуску, з наданням доказів поважності причин такого пропуску, протягом десяти днів з моменту отримання копії даної ухвали.

Копію ухвали Київського апеляційного суду від 02.11.2018 року отримано особисто ОСОБА_2 13.12.2018 року (а.с.22).

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, вказаною нормою процесуального права встановлено, що строк може бути поновлено тільки у разі наявності поважних причин його пропуску, а відтак зазначення причин, які стали підставою для пропущення визначеного законом процесуального строку, є обов'язковими.

Разом з тим, апелянт не звернувся до суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду із зазначенням причин його пропуску, з наданням доказів поважності причин такого пропуску.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Обов'язковість остаточності судового рішення як основи принципу верховенства права ЄСПЛ розглядав неодноразово. У справі «Христов проти України» суд визначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка передбачає принцип юридичної визначеності, що є одним з основоположних аспектів верховенства права, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів.

Розглядаючи підстави поновлення строків, ЄСПЛ вказав, що однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення в їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, аби дізнатися про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України»). Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими, може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 р. у справі «Пономарьов проти України»).

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження, тому у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст. 358 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 10 вересня 2018 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення, але може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя: