Головуючий у І інстанції Андрейчук Т.В.
Провадження №22-ц/824/9953/2019 Доповідач у ІІ інстанції Матвієнко Ю.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2019 року м.Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: судді-доповідача Матвієнко Ю.О., суддів Іванової І.В., Мельника Я.С., розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу судді Оболонського районного суду м. Києва від 17 травня 2019 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Оболонського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді Оболонського районного суду м. Києва від 07 травня 2019 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху з наданням їй строку на усунення недоліків.

Ухвалою судді Оболонського районного суду м. Києва від 17 травня 2019 року заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто в зв`язку із неусуненням недоліків.

Не погоджуючись з вищевказаною ухвалою, позивач ОСОБА_1 подала на неї апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просила ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищезазначене, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Постановляючи ухвалу про повернення заяви позивачу, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не усунуто встановлені їй недоліки форми та змісту позовної заяви.

Однак, з вищенаведеними висновками суду погодитись не можна, виходячи з наступного.

Так, в ухвалі судді Оболонського районного суду м. Києва від 07 травня 2019 року встановлені наступні недоліки: незасвідчення позивачем належним чином копій письмових доказів, зокрема, незазначення дати засвідчення копій, та незазначення позивачем про наявність у неї або інших осіб оригіналів поданих письмових доказів. Крім того, позивачем не сплачено за подачу до суду позовної заяви судовий збір в розмірі 768 грн. 40 коп.

З матеріалів справи вбачається, що 17 травня 2019 року, на виконання вимог вищенаведеної ухвали, позивачем на електронну адресу Оболонського районного суду м. Києва направлено копію заяви про усунення недоліків разом із сканкопією квитанції про сплату судового збору (а.с.16-17).

Згідно із частиною другою статті 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Отже, суддя Оболонського районного суду м. Києва після надходження сканкопії квитанції про сплату позивачем судового зборуповинен був перевірити зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України за наданоюпозивачем сканкопією квитанції.

Колегія суддів апеляційного суду здійснила указану процедуру та встановила зарахування 17 травня 2019 року судового збору, сплаченого позивачем у розмірі 768грн. 40 коп. до спеціального фонду Державного бюджету України.

Щодо неналежного засвідчення позивачем копій письмових доказів та незазначення про наявність у неї або інших осіб оригіналів поданих письмових доказів, колегія суддів зауважує на тому, що в позовній заяві ОСОБА_1 зазначено про те, що оригінали письмових доказів, копії яких долучено до позовної заяви, знаходяться у неї, позивача по справі (а.с.2).

Позовна заява ОСОБА_1 складена з урахуванням положень ст. 175 ЦПК України, містить всі визначені даною статтею обов`язкові реквізити, позовні вимоги викладені в чіткій, ясній і зрозумілій формі, в позові зазначено інформацію про те, що «копія доказів додається, оригінал знаходиться у позивача». Позовна заява містить дату її підписання та підпис позивача.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства. Так, у справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві».

Згідно з позицією ЄСПЛ основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання і держава не повинна чинити правових чи практичних перешкод для здійснення цього права.

Враховуючи те, що позивачем на виконання вимог ухвали від 07 травня 2019 року у встановлений судом строк сплачено судовий збір, позовна заява за своїм змістом та формою відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, беручи до уваги гарантоване практикою Європейського суду з прав людини та національним законодавством України право на доступ до суду, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви позивачу не відповідають обставинам справи.

Відповідно до вимог ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи те, що висновки судді Оболонського районного суду м. Києва про наявність підстав для повернення позовної заяви позивачу не відповідають обставинам справи, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню в порядку, визначеному ст.379 ЦПК України, з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382-384ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу судді Оболонського районного суду м. Києва від 17 травня 2019 року - скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: