Справа № 209/832/19
Провадження № 2/209/726/19
"22" серпня 2019 р. м. Кам`янське
Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, у складі:
головуючого судді Багбая Є.Д.
за участі секретаря Шаповал А.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кам`янське цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог - Акціонерне товариство «Дельта Банк» про поділ майна подружжя,-
Позивач ОСОБА_1 в березні 2019 року звернулася до суду із позовом до ОСОБА_1 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог - Акціонерне товариство «Дельта Банк» про поділ майна подружжя, посилаючись на те, що перебувала з відповідачем у зареєстрованому шлюбі з 17 вересня 2004 року до 4 серпня 2013 року. Від шлюбу мають неповнолітнього сина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 . В період шлюбу 3 квітня 2008 року ними було придбано чотирьох кімнатну загальною площею 87,4 кв. метри житловою площею 56,3 кв. метри по АДРЕСА_1 . Квартира була придбана в іпотеку через ПАТ «Дельта Банк». Враховуючи, що квартира була придбана в період шлюбу за спільні кошти, позивач просить визнати спірну квартиру об`єктом спільної сумісної власності подружжя, набутого під час шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Визнати за позивачем право власності на Ѕ частину спірної квартири та стягнути судові витрати з відповідача.
Ухвалою суду від 25 квітня 2019 року справу було прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі в порядку загального провадження та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 25 липня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено судове засідання на 22 серпня 2019 року.
Позивач в судове засідання не з`явилася, надала заяву з клопотання про розгляд справи за її відсутності позовні вимоги підтримала в повному обсязі просила їх задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення суду не надав, відзив на позовну заяву суду також не надано.
Представник третьої особи яка не заявляє самостійних вимог - Акціонерне товариство «Дельта Банк» в судове засідання не з`явився, надав письмові пояснення на позов /а.с. 79-82/, згідно яких просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, оскільки дійсно 03.04.2008 року між ОСОБА_2 та ТОВ «Український промисловий банк» було укладено кредитний договір №646-0161022/ФК08 згідно якого останній отримав кредит у сумі 237000 гривень на придбання житла. В забезпечення зобов`язань за кредитним договором був укладений договір іпотеки №646-0161022/ZФкіп-08 від 03.04.2008 року, посвідчений приватним нотаріусом Дніпродзержинського міського нотаріального округу Красношликом В.В. та зареєстрований в реєстрі за №1256. Предметом іпотеки є спірна квартира. 30 червня 2010 року згідно договору про передачу Активів та кредитних зобов`язань між ТОВ «Український промисловий банк» та ПАТ «Дельта Банк», третьою особою було набуто статусу нового кредитору за договорами з ОСОБА_2 .. На даний час заборгованість за кредитом не погашена. Оскільки вони як сторона договору не згодні на перехід права власності на спірне майно то вважають що позов є необґрунтованим та таким, що не ґрунтується на законі, оскільки це порушить права та інтереси банка.
У судовому засіданні встановлені судом обставини та визначені до них правовідносини.
Сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з з 17 вересня 2004 року до 4 серпня 2013 року, що підтверджується копією паспорта позивача /а.с. 10/ та копіями свідоцтва про одруження /а.с. 13/ та рішенням суду про розірвання шлюбу /а.с. 16/. Від шлюбу мають неповнолітнього сина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження сина /а.с. 14/. 03.04.2008 року ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу квартири /а.с. 18/ придбав чотирьох кімнатну загальною площею 87,4 кв. метри житловою площею 56,3 кв. метри по АДРЕСА_1 . Право власності на квартиру зареєстровано на ОСОБА_2 , що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно /а.с. 17/. 03.04.2008 року між ОСОБА_2 та ТОВ «Український промисловий банк» було укладено кредитний договір №646-0161022/ФК08 згідно якого останній отримав кредит у сумі 237000 гривень на придбання житла /а.с. 83-86/. В забезпечення зобов`язань за кредитним договором був укладений договір іпотеки №646-0161022/ZФкіп-08 від 03.04.2008 року, посвідчений приватним нотаріусом Дніпродзержинського міського нотаріального округу Красношликом В.В. та зареєстрований в реєстрі за №1256 /а.с. 87-88/. Предметом іпотеки є спірна квартира. 30 червня 2010 року згідно договору про передачу Активів та кредитних зобов`язань між ТОВ «Український промисловий банк» та ПАТ «Дельта Банк», третьою особою було набуто статусу нового кредитору за договорами з ОСОБА_2 /а.с. 89-92/. На даний час заборгованість за кредитом не погашена., та становить 105367,38 гривень /а.с. 93-94/.
Відповідно до частини першої статті 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу).
Статтею 63 СК України передбачено, що дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.
Згідно з частиною першою статті 69 СК України дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотекою визнається вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника в порядку, встановленому цим Законом.
Частиною п`ятою статті 3 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору.
Статтею 23 Закону України «Про іпотеку» визначено, що в разі переходу права власності (права господарського відання) на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, навіть у тому випадку, якщо до його відома не доведена інформація про обтяження майна іпотекою.Особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця і має всі його права і несе всі його обов`язки за іпотечним договором у тому обсязі і на тих умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки.
Як встановлено судом, спірна квартира придбана в період шлюбу, є спільною сумісною власністю подружжя та підлягає поділу, відповідач жодних заперечень суду проти позову не надав, як і не надав жодних доказів які б спростовували висновки суду. Крім того, аналізуючи вищенаведене законодавство, що регулює правовідносини щодо іпотечних зобов`язань, суд приходить до того, що доводи банку не заслуговують на увагу та вказують на те, що хоча іпотекодавець і не має права розпоряджатися майном без згоди іпотекодержателя до закінчення терміну дії іпотеки.
Разом з цим, положеннями Закону України «Про іпотеку» не заборонено володіти та користуватися переданим в іпотеку майном. У свою чергу поділ спільного майна між подружжям, в тому числі іпотечного майна, не вважається розпорядженням ним, так як в момент його передачі в іпотеку воно вже належало подружжю на праві спільної сумісної власності в силу закону. Перебування спірної квартири в іпотеці не перешкоджає поділу спільного майна подружжя, оскільки гарантії АТ «Дельта Банк» як іпотекодержателя щодо спірного майна визначені частиною другою статті 23 Закону України «Про іпотеку», відповідно до якої особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця і має всі його права і несе всі його обов`язки за іпотечним договором, у тому ж обсязі і на тих умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки.
Права АТ «Дельта Банк» не є порушеними та ці заперечення з боку банку є безпідставними, оскільки після визнання за ОСОБА_1 права власності на 1/2 частини спірної квартири іпотека не припининяється, позивач набуває статусу іпотекодавця і несе всі його обов`язки за іпотечним договором, у тому обсязі і на тих умовах, що існували до набуття нею права власності на предмет іпотеки. Таким чином, визнання права власності за позивачем не порушує прав заявника.
Згідно вивчених судом матеріалів справи, з`ясованих обставин справи які досліджені доказами, суд прийшов до висновку про повне задоволення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог - Акціонерне товариство «Дельта Банк» про поділ майна подружжя в зв`язку з тим, що майно є спільним сумісним майном подружжя та підлягає поділу згідно чинного законодавства.
Судові витрати на сплату судового збору в розмірі 2187,08 гривень понесені позивачем підлягають стягненню на її користь з відповідача відповідно ст. 141 ЦПК України, оскільки підтверджені відповідними доказами /а.с. 3/.
На підставі ст. 60, 63, 69 Сімейного кодексу України, керуючись ст. 12, 13, 81, 89, 141, 264, 280-282 ЦПК України, суд, -
Цивільний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог - Акціонерне товариство «Дельта Банк» про поділ майна подружжя- задовольнити повністю.
Визнати чотирьох кімнатну загальною площею 87,4 кв. метри житловою площею 56,3 кв. метри по АДРЕСА_1 об`єктом спільного сумісного майна подружжя, набутого під час шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Стягнути з ОСОБА_2 /місце проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 /на користь за ОСОБА_1 /місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 / сплачений позивачем судовий збір на користь держави у розмірі 2187 гривень 08 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складання.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення виготовлений 22 серпня 2019 року.

Суддя

Дніпровського районного суду

м. Дніпродзержинська Є.Д. Багбая