Справа № 761/2624/19
Провадження №: 2/752/4548/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2019 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Хоменко В.С.

при секретарі Павлюх П.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В:

у січні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просила суд встановити факт того, що вона - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідною племінницею ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В обґрунтування позову вказала про те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її двоюрідна тітка - ОСОБА_2 . За життя остання не склала заповіт. Дітей та інших родичів або спадкоємців у померлої не було.

Оскільки вона єдиною спадкоємицею п`ятої черги за законом, звернулася у встановленому законом порядку та строк із заявою про прийняття спадщини до П`ятої Київської державної нотаріальної контори та 12.05.2017 року була заведена спадкова справа № 242/2017, після чого їй було направлено лист про те, що на підтвердження факту родинних відносин з померлою необхідно надати документи, які підтверджують даний факт, а у разі неможливості подання таких документів необхідно звернутися до суду для встановлення факту родинних відносин.

Тому вона вимушена звернутись до суду для захисту своїх прав.

Ухвалою від 13.05.2019 року відкрито провадження у справі з розглядом в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 19.09.2019 року (а.с. 57-58).

Ухвалою від 19.09.2019 року підготовче засідання у справі закрито та призначено судовий розгляд на 06.11.2019 року (а.с. 71).

У судове засідання позивач та її представник не з`явились, надали заяву про розгляд справи за їх відсутності та зазначенням того, що вимоги, викладені у позові, підтримують у повному обсязі та просять їх задовольнити.

Відповідач - Київська міська рада, будучи в установленому законом порядку повідомленим про час, дату та місце розгляду справи, явку свого представника у судове засідання не забезпечив, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов не подав.

Статтею 13 ЦПК України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини випливають зі встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Отже суд розглядає справу за наявними у справі доказами, які надані сторонами.

На підставі викладеного, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. ст. 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст. 3 ЦПК України).

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , про що Голосіївським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві 29.11.2016 року видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 5).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до складу якої увійшла квартира АДРЕСА_1 , що належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло від 08.07.1994 року (а.с. 6-7).

Як встановлено судом, за життя ОСОБА_2 заповіту складено не було.

За заявою ОСОБА_1 , як спадкоємецею п`ятої черги до майна померлої, від 12.07.2017 року П`ятою Київською державною нотаріальною конторою 12.05.2017 року була заведена спадкова справа № 242/2017.

П`ятою Київською державною нотаріальною конторою ОСОБА_3 .П. було повідомлено, що відповідно до ст. ст. 1258-1267 ЦК України для оформлення спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину необхідно надати документи для підтвердження родинних відносин із спадкодавцем. У разі неможливості подання таких документів, позивачу запропонували звернутися до суду для встановлення родинних відносин (а.с. 31).

Судом також встановлено, що згідно із свідоцтвом про народження, архівної довідки від 26.01.2017 року та запису про народження № 2354 батьком померлої ОСОБА_2 був ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 8-11).

Також встановлено, що згідно паспортної книжки, виданої 13(26).04.1919 року, та виписки з метричної книги ОСОБА_4 народився в с. Трубайці, Хорольського уїзду (району) Полтавської губернії (області) ІНФОРМАЦІЯ_5 в сім"ї ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с. 12-23).

Рідний брат ОСОБА_4 - ОСОБА_7 також уродженець с. Трубайці, Хорольського уїзду (району) Полтавської губернії (області), є рідним дідом ОСОБА_1 .

Згідно з архівною довідкою № 02-12/р.63/85 від 13.01.2017 року та записом про народження № 1069 від 11.10.1932 року батько ОСОБА_1 - ОСОБА_8 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 , його батьками зазначені ОСОБА_7 та ОСОБА_9 (а.с. 24-27).

Разом з тим, відповідно до листів Хорольського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану головного управління юстиції у Полтавській області № 386/12.22-04-33 від 25.03.2017 року та листів Державного архіву Полтавської області № 06-13/1187 від 22.12.2016 року та 06-13/172 від 01.03.2017 року актові записи про народження ОСОБА_7 не збереглися, до архіву не надходили.

Як встановлено судом, ОСОБА_8 є батьком ОСОБА_1 , котра змінила прізвище після одруження (а.с. 28-30).

Вивчивши письмові докази, суд приходить до висновку про те, що ОСОБА_1 є двоюрідною племінницею померлої ОСОБА_2 .

Також даний факт підтверджується показаними свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , котрі є логічними та послідовними, а тому суд вважає за можливе покласти їх в основу судового рішення, і які показали про те, що ОСОБА_1 є двоюрідною племінницею померлої ОСОБА_2 , ОСОБА_1 допомагала останній у побуті.

Як встановлено судом, встановлення факту родинних відносин потрібно позивачу для оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Отже, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що заявлені позивачем позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі, оскільки є обґрунтованим та доведеними, так як позивач позбавлена можливості отримати спадщину, факт родинних відносин з померлою ОСОБА_2 заперечується, а тому її право є порушеним.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2-5, 10-13, 19, 81-82, 89, 142, 200, 206, 258-259, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення - задовольнити.

Встановити факт того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Києва, є двоюрідною племінницею ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки м. Києва, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.С. Хоменко