ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

20 серпня 2019 року м. Херсон

справа № 766/13849/19

провадження №22-ц/819/1363/19

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя-доповідач) Склярської І.В.,

суддів: Пузанової Л.В.,

Чорної Т.Г.,

секретар Геленко А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційні скарги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області у складі судді Єпішина Ю.М. від 18 липня 2019 року у справі за заявою ОСОБА_1 про заміну заходів забезпечення позову у справі за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви,

встановив:

12.07.2019 року ОСОБА_1 подала заяву про забезпечення позову до подання її позовної заяви до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання зі спадкоємцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини та зміну черговості спадкування.

В заяві просить заборонити приватному нотаріусу Херсонського міського нотаріального округу Дергільвій Олені Григорівні вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2 .

На обґрунтування доводів заяви посилається на те, що 05.07.2019 року сплив шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавця, а тому ОСОБА_2 , який є її та спадкодавця сином, як спадкоємець першої черги матиме можливість після отримання свідоцтва про право на спадщину відчужити спадкове майно третім особам ще до вирішення по суті судового спору за її позовом, з яким вона має намір звернутися, що безумовно утруднить виконання рішення в майбутньому. Також наводить виклад обставин, щодо перебування у шлюбі зі спадкодавцем у минулому, в наступному відновлення сімейних відносин та її опікування і утримання спадкодавця.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 15.07.2019 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено, забезпечено позов, шляхом заборони приватному нотаріусу Херсонського міського нотаріального округу Дергільвій Олені Григорівні вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2 , та роз`яснено заявнику положення ч. 4 ст. 152 ЦПК України.

Проте,16.07.2019 року ОСОБА_1 подала заяву про заміну заходів забезпечення позову, в обґрунтування якої посилається на ті обставини, що на момент отримання ухвали суду від 15.07.2019 року ОСОБА_2 отримав свідоцтва про право на спадщину на квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2 та має можливість в будь-який час відчужити вказані квартири третім особам, а тому винесена судом ухвала від 15.07.2019 року не забезпечить виконання рішення суду у разі задоволення позову позивача. Вважає, що оскільки фактично спірні об`єкти на момент винесення рішення суду можуть перебувати у власності третіх осіб, тому, на думку заявника, виникла необхідність заміни заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 15.07.2019 року та застосувати інший захід забезпечення позову шляхом заборони відчуження квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2 .

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 18 липня 2019 року заяву ОСОБА_1 про заміну заходів забезпечення позову задоволено.

Замінено заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 15.07.2019 року шляхом заборони приватному нотаріусу Херсонського міського нотаріального округу Дергільвій Олені Григорівні ( АДРЕСА_3 ) вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2 та застосований інший захід забезпечення позову шляхом заборони відчуження квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2 , належні ОСОБА_2 на праві приватної власності.

Застосоване зустрічне забезпечення та зобов`язано ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі 30000 грн 00 коп..

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 18.07.2019 року в частині застосування зустрічного забезпечення.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції при постановленні ухвали в частині зустрічного забезпечення не враховано, що в матеріалах справи відсутні докази існування ризику спричинення збитків заходами забезпечення позову. Зазначає, що незважаючи на вжиття заходів забезпечення позову ОСОБА_2 в повній мірі має право користуватися спірним майном, з метою одержання прибутку здавати квартири в оренду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 18.07.2019 року та у задоволенні заяви ОСОБА_1 щодо забезпечення позову відмовити.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги зазначає, що при винесені ухвали про заміну заходів забезпечення позову, суд першої інстанції не пересвідчився, зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, не з`ясував обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, яка звернулася з такою заявою. Вважає, що сума зустрічного забезпечення, у сумі 30000 грн є недостатньою, оскільки спірне майно складається з двох квартир та позивач явно зловживає подаючи до суду заяву про забезпечення позову, при цьому до заяви про забезпечення доказів не надала достатніх та належних доказів, які мають значення для справи.

Відзиви на апеляційні скарги до суду не надходили. В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник позивача пояснив, що ОСОБА_2 постійно мешкає в м. Санкт-Петербург РФ, а тому зацікавлений у продажі квартир. Представник позивача надав суду апеляційної інстанції копію поданої позовної заяви, яка зареєстрована судом першої інстанції. Представник відповідача пояснив, що проживання ОСОБА_2 в РФ не свідчить про його наміри продати квартири, а заява позивача могла бути задоволена за умови надання нею доказів про здійснення продажу квартир відповідачем, проте перешкод для їх продажу відповідачем, його представник, не навів. Представники зазначили, що позивач має на праві власності житло - квартиру в м. Херсоні , відповідач є єдиною дитиною позивача та спадкодавця, між матір`ю та сином складні стосунки, на час розгляду апеляційних скарг позов до суду поданий.

Заслухавши доповідача, пояснення представників позивача та відповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах, визначених ст.367 ЦПК України, апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ зробив висновок про те, що апеляційні скарги підлягають задоволенню частково з таких підстав.

Відповідно до частини першої та другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до с суду.

Згідно з пунктами 1 та 4 частиною першою статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Відповідно до ч.1 ст.156 ЦПК України за клопотанням учасника справи суд може допустити заміну одного заходу забезпечення позову іншим.

Обґрунтування позивачем необхідності забезпечення позову шляхом заборони відчуження квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2 , належні ОСОБА_2 на праві приватної власності полягають у реальній можливості їх відчуження власником, що також з урахуванням пояснень наведених представниками сторін може мати місце.

Задовольняючи заяву про заміну заходів забезпечення позову, суд першої інстанції свої висновки обґрунтував тим, що ним враховуються предмет та підстави позову та для забезпечення захисту прав заявника, яка має намір звернутися до суду з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання зі спадкоємцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини та зміну черговості спадкування .

Проте, суд першої інстанції посилаючись на врахування ним предмету та підстави майбутнього позову не навів підстав забезпечення позову шляхом заборони відчуження двох квартир в повному обсязі. Суд не звернув увагу, що предметом позову є також зміна черговості спадкування обставини для застосування якої наведені позивачем, а норма матеріального права, що регулює такі правовідносини передбачає право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування ( ч.2 ст. 1259 ЦК України).

За таких обставин, ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 18 липня 2019 року в частині забезпечення позову шляхом заборони відчуження квартир слід змінити, вважати, що судом застосовано інший захід забезпечення позову шляхом заборони відчуження Ѕ частини квартир, що на думку судової колегії буде відповідати наведеним у заяві про забезпечення позову предмету та підставам майбутнього позову.

Відповідно до частини першої статті 154 ЦПК України метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Отже, на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених частиною третьою статті 154 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до частини четвертої статті 154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову (частина п?ята статті 154 ЦПК України).

При застосуванні зустрічного забезпечення, суд першої інстанції взяв до уваги особливості правовідносин, що виникли між сторонами, намір позивача звернутися до суду з позовом про встановлення факту проживання зі спадкоємцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини та зміну черговості спадкування, предмет та ціну позову, з метою забезпечення можливого відшкодування збитків у випадку їх заподіяння відповідачу вжиттям заходів забезпечення позову, а тому вважав за необхідне застосувати зустрічне забезпечення, що на думку суду першої інстанції буде сприяти реалізації такої основної засади цивільного судочинства, як пропорційність.

При застосуванні зустрічного забезпечення судом першої інстанції не наведені обставини щодо наявності підстав для його обов`язкового застосування, а за відсутності підстав для обов`язкового застосування зустрічного зобов`язання реалізація судом його права на застосування зустрічного зобов`язання не доведена, оскільки висновок суду про забезпечення можливого відшкодування збитків у випадку їх заподіяння відповідачу вжиттям заходів забезпечення позову є таким, що ґрунтується на припущеннях та не містить обставин у чому можуть полягати можливі збитки.

Відсутність підстав для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення, що представником відповідача не заперечується, та не доведеність інших підстав для його застосування є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції в частині застосування зустрічного забезпечення. Разом з тим, з урахуванням норм ч.6 ст. 154 ЦПК України, це не позбавляє відповідача права звернутися з обґрунтованим та доведеним клопотанням про зустрічне забезпечення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 149,154,367,374,376,382 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задовольнити частково.

Ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 18 липня 2019 року в частині забезпечення позову шляхом заборони відчуження квартир змінити, вважати, що судом застосовано інший захід забезпечення позову шляхом заборони відчуження Ѕ частини квартир.

Цю ж ухвалу в частині застосування зустрічного забезпечення скасувати.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий І.В. Склярська

Судді: Л.В. Пузанова

Т.Г.Чорна

Повне судове рішення складено 21 серпня 2019 року

Суддя І.В. Склярська