ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 листопада 2019 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Ковалевської Л.М.,

за участі секретаря Омельчук С.А.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в м. Фастові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом посилаючись на те, що у позивача з відповідачем спільне життя не склалось через різні характери та погляди на життя, із-за чого в сім`ї часто виникають сварки та непорозуміння, що призвело до втрати почуттів один до одного. Подружні стосунки сторони припинили, спільного господарства не ведуть, проживають окремо, примирення не можливе. Відповідач не бере участі у вихованні та підтримці їх спільних дітей, дома з`являється рідко. Між ними досягнуто згоди про утримання, виховання та проживання їх спільних дітей, оскільки діти проживають разом з ним. Фактично їх сім`я припинила своє існування.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 30 жовтня 2019 року відкрито провадження у даній справі в порядку загального провадження та призначено до підготовчого засідання.

18.11.2019 відповідачем ОСОБА_2 подано відзив на позовну заяву, в якому вона зазначає, що не заперечує проти розірвання шлюбу, але не згодна з твердженнями позивача, що вона, як мати не приймає участі у вихованні дітей та з тим, що між сторонами досягнуто згоди про утримання та проживання спільних дітей.

В підготовче засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, про день розгляду справи повідомлений належним чином, 19.11.2019 до канцелярії суду подав письмову заяву про розгляд справи в його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 в підготовчому засіданні погодилась на розірвання шлюбу, але не згодна зі змістом позовної заяви, заперечувала проти того, що в них з позивачем є домовленість, що діти будуть проживати з ним. Власником будинку є мати позивача. Але за даною адресою є два будинки. Коли я на роботі, то чоловік проживає в тому будинку що і діти. Припинили подружні відносини ми давно, сім`я розпалась, прізвище прошу змінити на дошлюбне « ОСОБА_2 ».

Представник відповідача - адвокат Нагорний О.В. в підготовчому засіданні пояснив, що дійсно, мотивувальна частина позовної заяви не підтверджена матеріалами справи. Відповідач повернулася до роботи бортпровідником і це стало підставою для даного позову про розлучення. Не заперечуємо проти розлучення.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, вислухавши пояснення відповідача, представника відповідача - адвоката Нагорного О.В., вивчивши письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 14 лютого 1998 року Борівською селищною радою Фастівського району Київської області, про що зроблено актовий запис №05, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, Серії НОМЕР_1 (а.с.5).

Від даного шлюбу сторони мають трьох дітей, двоє з яких є неповнолітніми: син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується наданими позивачем копіями свідоцтв про народження (а.с.6-7).

Частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як вбачається з позовної заяви, сторони не підтримують шлюбних відносин, примирення не бажають, заперечують проти подальшого збереження шлюбу.

Суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім`ї є неможливим, подальше спільне життя подружжя буде суперечити їхнім інтересам, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу та задоволення позову.

Згідно частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач просила змінити їй прізвище на дошлюбне « ОСОБА_2 ».

Крім того, враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, яка передбачає, що якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави, встановленому Кабінетом Міністрів України, тому, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 81, 235, 263, 265, 268 ЦПК України, ст. 56, 110, 112, 113 Сімейного Кодексу України,суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб зареєстрований 14 лютого 1998 року Борівською селищною радою Фастівського району Київської області, актовий запис №05, між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстров. за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстров. за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 - розірвати.

Відповідачу після розірвання шлюбу змінити прізвище на дошлюбне « ОСОБА_2 ».

Стягнути з відповідача на користь позивача сплачений ним судовий збір в сумі 768,40 грн.

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області за правилами, встановленими в ст.ст. 354-356 ЦПК України відповідно, з урахуванням положень п. 15.5 ч. 1 розд. ХIIІ «Перехідні положення» цього Кодексу.

Суддя Л.М.Ковалевська