Справа № 361/8094/19
Провадження № 2-з/361/199/19
У Х В А Л А

19 листопада 2019 року

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Селезньова Т.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову у цивільній справі № 361/8094/19, провадження № 2/361/3972/19,-

встановив:

Заявник просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку площею 0,12 га, кадастровий номер :00:063:0261, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 34,36; житловий будинок загальною площею 247,5 кв.м., житловою площею 64,9 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що належать на праві приватної власності ОСОБА_2 ; заборонити вчиняти будь-які дії щодо державної реєстрації (перереєстрації) права власності на вказане вище нерухоме майно, мотивуючи тим, що 16.06.2015р. між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 було укладено договір позики, відповідно до якого ОСОБА_1 передала ОСОБА_2 безпроцентно грошові кошти в сумі 2 516 800, 00 грн., зі строком повернення не пізніше 30.09.2015р. Для забезпечення виконання даного договору між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 і ОСОБА_3 було укладено Договір іпотеки, за яким останні передали в іпотеку квартиру АДРЕСА_2 . У зв?язку з невиконанням умов договору позики, 08.10.2016р. між сторонами було укладено додаткову угоду «№ 1 до договору позики, за умовами якої з 30.10.2016р. було встановлено щомісячний графік погашення позики; останні платіж було здійснено позичальником 25.05.2018р.; у звязку з невиконанням умов договору, 01.08.2019р. на адресу боржника направлено вимогу про погашення боргу за договором позики; на що відповідач повідомив, що не мав змоги виконувати належним чином боргове зобов?язання, у зв?язку з рейдерським захопленням його підприємства та зобов?язався здійснювати платежі з вересня 2019р.; станом на 05.11.209р. повернення коштів відповідачем не здійснюється, зобов?язання за договором позики не виконується. Враховуючи, що вартість предмета іпотеки є значно меншою ніж сума заборгованості за договором позики, є підстави вважати, що боржник з метою уникнення погашення заборгованості, може відчужити належне йому майно, що в подальшому може ускладнити або унеможливити виконання рішення суду у разі задоволення позову.

В Заяві про вжиття заходів забезпечення позову заявник вказав, що має намір звернутись до суду з позовом про стягнення заборгованості за договором позики, 3%річних та інфляційних втрат , ціна запланованого позову 1757993грн.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями, заява передана на розгляд судді Селезньовій Т.В.

Згідно ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа, не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Згідно ст. 152 та ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачені статтею 150 ЦПК України заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи і до подання позову, якщо невжиття заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду та/або поновлення порушених прав. Заява подається до суду, якому територіально підсудний позов, який забезпечується. Види заходів забезпечення цивільного позову передбачені в ст.150 ЦПК України.

Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України п.4 постанови № 9 від 22 грудня 2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову", заходи забезпечення позову застосовуються, якщо існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; вжиття заходів забезпечення повинно бути доцільним.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову» при розгляді заяви про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконанню чи утрудненню виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Розглядаючи дану заяву, суд виходить з наступного:

До заяви долучено лише відомості з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про наявність реєстрації права власності ОСОБА_2 на вказане заявником майно: житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , та земельна ділянка площею 0,12 га, кадастровий номер :00:063:0261, за адресою: АДРЕСА_1 34,36.

Разом з тим, до заяви не долучено будь-яких документів, які б могли розглядатись як обґрунтована підстава для звернення до суду, на кшталт не долучено докази наявності договору між сторонами, з якого виникли зобов`язання у вказаної особи перед заявником.

Із змісту заяви про забезпечення позову не вбачається, в чому саме полягає необхідність у застосуванні вказаних заявником заходів забезпеченні позову, їх терміновості (до подання позову) , відсутні підстави для висновку , що існує ризик відчуження вказаного майна чи інший обґрунтований ризик невиконання рішення про задоволення позову, який заявник планує подати, зокрема відсутні дані про те, що боржник вчиняє дії, спрямовані на відчуження вказаного майна.

Крім того, суд враховує, що договір позики, на який посилається заявник як на підставу виникнення грошових зобов`язань у ОСОБА_2 , забезпечений договором іпотеки іншого нерухомого майна - трикімнатної квартири АДРЕСА_2 , вартість іпотечного майна 1 107400,00грн.

Оскільки до заяви не долучені вказані документи - то суд позбавлений можливості робити попередні висновки про співмірність вказаних заявником заходів забезпечення тому позову, який заявник має намір подати, і, відсутні підстави для висновку, що забезпечення грошових зобов`язань боржника іпотекою не є достатнім.

Крім того, заявником вказане декілька об`єктів нерухомого майна , і накладення арешту на все вказане майно було б явною неспівмірністю тим позовним вимогам, які заявник просить забезпечити.

Враховуючи викладені обставини, і виходячи з наданих доказів і тих обґрунтувань, які містяться в заяві про забезпечення, суд дійшов висновку про відсутність підстави для задоволення заяви.

Керуючись ст. 151, 152 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Відмовити ОСОБА_1 у вжитті заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на майно і про заборону вчиняти дії щодо реєстрації чи перереєстрації права власності на нерухоме майно: будинок і земельну ділянку.

Строк подання апеляційної скарги на ухвалу - 15 днів з дня оголошення. У разі, якщо ухвалу не вручено в день її оголошення та складення учасник справ має право на поновлення строку подання скарги, якщо скаргу буде подано протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали. Скарга подається до Київського апеляційного суду безпосередньо, або через Броварський міськрайонний суд Київської області згідно п.15.5 Перехідних положень ЦПК України.

Суддя Т.В. Селезньова