Провадження № 2-о/638/10/19
24 жовтня 2019 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Грищенко І.О.
за участю секретаря Подосокорської А.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської Ради,про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності,
Відмовляючи в оформленні спадщини, в листі від 13.06.2918 року № 340/02-14, приватний нотаріус ХМНО Горільчаник І.М. зазначила, що для встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 та померлим ОСОБА_2 необхідно звернутися до суду. Встановлення факту, що має юридичне значення, а саме факту родинних відносин між ОСОБА_1 та померлим ОСОБА_2 необхідно для оформлення спадщини після померлого ОСОБА_2 .
В червні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до Московського районного суду м. Харкова з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення. Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова Довготько Т.М. від 06.09.2018 року її заява була залишена без розгляду, та їй роз`яснено право звернутися до суду в порядку позовного провадження.
В судовому засіданні уповноважений представник позивача в особі адвоката Горільчаника А.І. позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити з підстав, наведених в обґрунтування.
Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
Відзив на позовну заяву не подавався.
Згідно з вимогами ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У зв`язку із викладеним, судом постановлено розглядати справу в заочному порядку.
Відповідно до вимог п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», якщо встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, справа розглядається в позовному провадженні.
Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
За ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Суд, заслухавши пояснення представника позивача, вивчивши письмові показання свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які відібрано адвокатом позиваки , дослідивши матеріали справи та докази, надані позивачкою в обґрунтування заявлених вимог, дійшов висновку про таке.
Судом встановлені та не заперечуються факти та відповідні їм правовідносини.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, про що 22.01.2018 року складено відповідний актовий запис № 1225, видано свідоцтво про смерть серія НОМЕР_5 від 22.01.2018 року , копія якого долучена до матеріалів справи (оригінал уповноваженим представником позивача було надано для огляду в судовому засіданні).
Позивачка у встановлений законом строк звернулась з заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Горільчаник І,М., яка повідомила, що після смерті ОСОБА_2 заведена спадкова справа №5/2018 від 12 квітня 2018 року, на підставі заяви про прийняття спадщини від імені ОСОБА_1 , яка була зареєстрована в книзі обліку та реєстрації спадкових справ за № 8. Інших заяв про прийняття спадщини або про відмову від спадщини у спадковій справі немає, але видати свідоцтво про право на спадщину неможливо, тому що відсутні докази родинного зв`язку між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а саме у її свідоцтві про народження ( ОСОБА_6 ), яке було видане вдруге 09.07.2018 Крестищенською сільською радою Радянського району Курської області НОМЕР_3 актовий запис №120 від 17.12.1935 значиться дата її народження - « ІНФОРМАЦІЯ_3 » тоді як в паспорті громадянина України на її ім`я ( ОСОБА_1 ) серії НОМЕР_4 виданим 25.12.2000 Московським РВ ХМУ УМВС України в Харківській області записана дата її народження - « ІНФОРМАЦІЯ_4 ».
Частиною 1 ст. 315 ЦПК України визначено перелік фактів, що мають юридичне значення, які можуть бути встановлені судом.
Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
Факти, що мають юридичний характер - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачу встановлення такого факту необхідно з метою встановлення права на спадщину та визнання права власності на успадковані нерухомі об`єкти.
На підтвердження вказаного позивачем до суду надано такі докази:
- копії Паспорту громадянина України та ідентифікаційного номеру ОСОБА_2 ;
- копія свідоцтва про смерть ОСОБА_2 ;
- копія свідоцтва про право власності на житло - квартиру АДРЕСА_1 ;
- копія договору дарування Ѕ квартири АДРЕСА_1 ;
- копія витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 ;
- копія свідоцтва про народження ОСОБА_2 , з якого вбачається, що батьками ОСОБА_2 є ОСОБА_3 та ОСОБА_7 ;
- копія свідоцтва про народження ОСОБА_3 , з якого вбачається, що батьками ОСОБА_3 є ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ;
- копія свідоцтва про смерть ОСОБА_3 ;
- копія дублікату свідоцтва про народження позивача ( ОСОБА_6 ), з якого вбачається, що її батьками є ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ;
- копія свідоцтва про укладення шлюбу, з якого вбачається, що ОСОБА_10 та ОСОБА_11 уклали шлюб 18.03.1972 року,після укладення шлюбу присвоєне ОСОБА_10 та ОСОБА_11 ;
- копія повідомлення приватного нотаріусу ХМНО Горільчаник І.М. від 13.06.2018 року ;
- копія Ухвали Московського районного суду м. Харкова від 06.09.2018 року .
Допитані свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , показали, що вони мешкають по сусідству з померлим ОСОБА_2 та раніше вони неодноразово бачили, що ОСОБА_1 гостювала у ОСОБА_2 , між ними були родинні стосунки, та зі слів ОСОБА_2 їм відомо, що ОСОБА_1 є рідною тіткою ОСОБА_2 .
У суду немає підстав ставити під сумнів показання свідків і таких доказів суду не надано.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 5, 12,13,76-81, 259, 263,264 ,265,280-282 , 315, 319 ЦПК України, ст. 1263 ЦК України, Постановою Пленуму ВС України від 31.03.1995 року № 5 (з послідуючими змінами) "Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської Ради про встановлення факту, що має юридичне значення та про визнання права власності - задовольнити .
Встановити, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є рідною тіткою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Заява повинна бути складена відповідно до вимог ст..ст. 284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Головуючий суддя Грищенко І.О.