У х в а л а

14 січня 2019 року

м. Київ

справа № 229/1858/17

провадження № 61-30789ск18

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Пророка В. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Дружківського міського суду Донецької області від 07 грудня 2017 року та постанову апеляційного суду Донецької області від 03 квітня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_2 до держави України в особі Кабінету Міністрів України, державної казначейської служби України, третя особа - Державна служба з надзвичайних ситуацій, про відшкодування шкоди,

В с т а н о в и в:

25 жовтня 2018 року ОСОБА_2 надіслала засобами поштового зв'язку до Верховного Суду касаційну скаргу рішення Дружківського міського суду Донецької області від 07 грудня 2017 року та постанову апеляційного суду Донецької області від 03 квітня 2018 року.

В касаційній скарзі ОСОБА_2 просить суд касаційної інстанції оскаржувані судові рішення скасувати і ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина 2 статті 390 ЦПК України).

Відповідно до частини 3 статті 390 ЦПК України строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Вказану касаційну скаргу подано з пропуском строку, передбаченого вимогами частини першої статті 390 ЦПК України.

В касаційній скарзі міститься клопотання ОСОБА_2 про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, з посиланням на те, що у травні 2018 року нею було надіслано касаційну скаргу в передбачений статтею 390 ЦПК України строк. Про те, що вказану касаційну скаргу ухвалою Верховного Суду від 04 червня 2018 року було повернуто, вона дізналася з Єдиного державного реєстру судових рішень нещодавно. Також ОСОБА_2 зазначає, що вказану касаційну скаргу з доданими до неї матеріалами вона не отримала.

Зазначені підстави пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень не можуть бути визнані поважними, з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини (зокрема у справі &quне;Пономарьов проти України&q? п;) сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Так, ухвалою Верховного Суду від 04 червня 2018 року касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Дружківського міського суду Донецької області від 07 грудня 2017 року та постанову апеляційного суду Донецької області від 03 квітня 2018 року повернуто; копію ухвали та додані до скарги матеріали направлено ОСОБА_2 за вих. № 24276/0/222-18 від 26 червня 2018 року на адресу, зазначену в її касаційній скарзі, а саме - АДРЕСА_1.

08 серпня 2018 року вказану кореспонденцію повернуто до Верховного Суду «за закінченням терміну зберігання».

Вдруге касаційну скаргу на рішення Дружківського міського суду Донецької області від 07 грудня 2017 року та постанову апеляційного суду Донецької області від 03 квітня 2018 року ОСОБА_2 надіслала 25 жовтня 2018 року, тобто більше, ніж через чотири місяці з дати постановлення ухвали Верховного Суду про повернення касаційної скарги.

Направляючи касаційну скаргу ОСОБА_2 повинна була цікавитися рухом її справи.

Крім того, за даними Єдиного державного реєстру судових рішень ухвала Верховного Суду від 04 червня 2018 року оприлюднена 11 червня 2018 року.

Таким чином, ОСОБА_2 необхідно надати до суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій навести інші поважні підстави для поновлення строку та надати належні докази.

Поряд із цим, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у вставновлених порядку та розмірі.

Натомість в касаційній скарзі міститься клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору, з посиланням на важкий майновий стан, оскільки вона є пенсіонером та розмір пенсії, яку вона отримує становить лише 2 044 грн 37 коп.

На підтвердження вказаного ОСОБА_2 надала довідку Полтавського об'єднаного УПФУ Полтавської області від 25 жовтня 2018 року № 1285, з якої вбачається, що розмір її пенсії з травня 2018 року по жовтень 2018 року становить 12 266 грн 22 коп.

Згідно з частиною 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з частиною 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, у порядку передбаченому законом, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України &que=;Про судовий збір&q?ор;, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за наявності таких умов:

1) якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний період. або

2) якщо позивачами у справі є військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до 14 років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до 14 років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; особи, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визначені судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, або

3) якщо предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний період.

Так, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт перший пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2017 року становить 1 600 грн.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Таким чином, за подання касаційної скарги на рішення Дружківського міського суду Донецької області від 07 грудня 2017 року та постанову апеляційного суду Донецької області від 03 квітня 2018 року ОСОБА_2необхідно сплатити 9 801 грн 66 коп.

Разом з цим, як вбачається з довідки ПФУ України розмір отриманої ОСОБА_2 пенсії за шість місяців у період з травня 2018 року по жовтень 2018 року становить 12 266 грн 22 коп., тобто за рік розмір її пенсії (доходу) становить - 24 532 грн 44 коп., а отже розмір судового збору, що підлягає сплаті за подачу касаційної скарги перевищує 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_2 за попередній календарний період.

Так, 5 відсотків річного доходу ОСОБА_2 за попередній календарний період становить 1 226 грн 62 коп.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про часткове задоволення заявленого клопотання, та сплати судового збору лише в частині, що становить 5 % річного доходу ОСОБА_2 за попередній календарний період, а саме - 1 226 грн 62 коп.

Щодо сплати судового збору в розмірі 8 575 грн 04 коп. (9 801 грн 66 коп. - 1226 грн 62 коп.), то суд приходить до висновку про звільнення ОСОБА_2 від його сплати.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Частиною третьою статті 393 ЦПК України установлено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Отже, касаційну скаргу ОСОБА_2 необхідно залишити без руху з наданням їй можливості усунути вищевказані недоліки.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У х в а л и в:

Задовольнити частково клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору, звільнивши її від сплати судового збору, в частині, що перевищує 5% її річного доходу за попередній календарний період.

Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Дружківського міського суду Донецької області від 07 грудня 2017 року та постанову апеляційного суду Донецької області від 03 квітня 2018 року, та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 15 лютого 2019 року але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Якщо інші наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Пророк