Провадження № 2/752/5473/19
У Х В А Л А

іменем України

14.11.2019 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Шевченко Т.М. з участю секретаря Власенко В.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення зустрічного позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Іванова Андрія Валерійовича та Державного підприємства «Сетам», треті особи - компанія «Морган Кін Лімітед», служба у справах дітей та сім`ї Києво-Святошинської районної державної адміністрації, ОСОБА_3 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_4 , про визнання прилюдних торгів недійсними, скасування протоколу, акту проведення прилюдних торгів, свідоцтва про право власності та державної реєстрації права власності,

та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в:

у червні 2019 року ОСОБА_2 звернулася у суд з позовом про визнання прилюдних торгів недійсними, скасування протоколу, акту проведення прилюдних торгів, свідоцтва про право власності та державної реєстрації права власності на квартиру.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 23 липня 2019 року відкрито загальне позовне провадження у даній справі.

У вересні 2019 року ОСОБА_5 звернувся у суд із зустрічним позовом до ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії.

14 листопада 2019 року ОСОБА_5 подав заяву про забезпечення зустрічного позову шляхом зобов`язання ОСОБА_2 .

В обґрунтування своїх вимог заявник зазначає, що він звернувся до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_2 з вимогою про зобов`язання останньої повернути йому ключі від вищевказаної квартири, яку він придбав на публічних торгах 09.04.2019 р. Оскільки заявник не отримав доступ до квартири, а ключі від квартири продовжують перебувати у відповідача, у зв"язку з чим вона має доступ до житлового приміщення, на думку заявника, такими діями ОСОБА_2 створює умови, за яких такі ключі можуть бути нею знищені, викинуті тощо, або вона може за їх допомогою заходити в спірну квартиру, яка належить заявнику, приводити туди інших осіб, у тому числі ОСОБА_3 , пошкодити квартиру тощо.

Дослідивши матеріали заяви, суд приходить до наступного.

Частиною 1 статтею 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду у разі задоволення позову.

Крім цього, за приписами частини 3 статті 150 ЦПК Українизаходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

При цьому, співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи до забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову та не повинні порушувати прав осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Також, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками справи.

Отже, забезпечення позову - це вжиття судом, в провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом про присудження реальне виконання позитивно прийнятого рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, 09 квітня 2019 року ДП "Сетам" шляхом проведення електронних торгів було продано лот № 338340, а саме квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , за ціною 590 870 грн., що належала на праві власності позивачу.

ОСОБА_6 звернувся у суд із зутсріним позовом до ОСОБА_2 про зобов"язання останньої не чинити дій, що можуть призвести до пошкодження, втрати, знищення ключів від квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а також зобов`язати її не користуватися ключами від вказаної квартири, не заходити за допомогою відповідних ключів у квартиру самій та не приводити у цю квартиру інших осіб.

Звертаючись у суд з заявою про забезпечення позову, ОСОБА_6 зазначає, що він не отримав доступ до квартири, а ключі від квартири продовжують перебувати у відповідача, у зв"язку з чим вона має доступ до житлового приміщення, та, на думку заявника, такими діями ОСОБА_2 створює умови, за яких такі ключі можуть бути нею знищені, викинуті тощо, або вона може за їх допомогою заходити в спірну квартиру, яка належить заявнику, приводити туди інших осіб, у тому числі ОСОБА_3 , пошкодити квартиру тощо.

Проте, наявність позову про зобов`язання вчинити певні дії не може бути підставою для забезпечення такого позову у спосіб, вказаний у заяві ОСОБА_7 , з огляду на те, що є немайнові вимоги.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 149-153 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення зустрічного позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Іванова Андрія Валерійовича та Державного підприємства «Сетам», треті особи - компанія «Морган Кін Лімітед», служба у справах дітей та сім`ї Києво-Святошинської районної державної адміністрації, ОСОБА_3 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_4 , про визнання прилюдних торгів недійсними, скасування протоколу, акту проведення прилюдних торгів, свідоцтва про право власності та державної реєстрації права власності, та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: