Провадження № 2/638/5560/18
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 січня 2019 року суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Цвірюк Д.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, поданої представником за довіреністю ОСОБА_2, до ОСОБА_3, треті особи приватний нотаріус ХМНО ОСОБА_4, гаражний кооператив «Незабудка» про визнання договору купівлі-продажу недійсним та витребування майна із чужого незаконного володіння, -

встановив:

ОСОБА_2 звернулась до Дзержинського районного суду м.Харкова в інтересах ОСОБА_1 із позовом до ОСОБА_3, треті особи приватний нотаріус ХМНО ОСОБА_4, гаражний кооператив «Незабудка» про визнання договору купівлі-продажу недійсним та витребування майна із чужого незаконного володіння.

Перевіривши матеріали позову, суддею встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у п.п.2, 3, 5, 7 ч.3 ст.175, ч.4 ст.177 ЦПК України.

Зокрема, в порушення п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти сторін та третіх осіб.

Всупереч п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, у позові не зазначена ціна позову у відповідності до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, а саме ціна позову про витребування майна не відповідає вартості майна.

Також, в порушення п.5 ч.3 ст.175, ч.5 ст.177 ЦПК України позивачем не надані докази, що підтверджують обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги. Зокрема, позивач в обґрунтування своїх вимог щодо захисту права власності посилається на ст.ст.387, 388, 317, 319 ЦК України, однак не зазначає та надає до суду доказів в підтвердження того, що він є власником спірного майна. Також матеріали позову містять копію заочного рішення судді Дзержинського районного суду м.Харкова Задорожного М.І. від 10.07.2014 року, тоді як надана до суду копія постанови Харківського апеляційного суду від 06.12.2018 року ухвалена за результатами розгляду апеляційної скарги на заочне рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 10.07.2014 року, ухвалене суддею Грищенко І.О. Крім того, зі змісту позову вбачається, що загальна площа спірного майна становить 26,7 м2, тоді як згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, долучених до матеріалів позову, загальна площа гаражу становить 19,1 м2.

В порушення п.7 ч.3 ст.175 ЦПК України у заяві не зазначені відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Крім того, вказана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

У відповідності до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частино 1 статті 4 ЗУ «Про судовий збір» №3674-VІ від 08.07.2011 року передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відповідному співвідношенні до ціни позову у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2018 рік» з 1 січня 2018 року встановлений показник прожиткового мінімуму для працездатних осіб в розмірі 1762 грн.

Згідно п.п.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір справляється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в розмірі 704,80 грн.

Відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір справляється в розмірі 1 % ціни позову, але не менше 704,80 грн. та не більше 8810,00 грн.

Відповідно до ч 3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зі змісту заяви вбачається, що позивач просить суд визнати недійсним договір купівлі-продажу, скасувати державну реєстрацію права власності на майно та витребувати обєкт нерухомого майна.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

У п.12 а) Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» «20 від 22.12.1995 року з наступними змінами і доповненнями, розяснено, що вартість спірного майна визначається за згодою сторін, а при його відсутності по дійсній вартості майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості.

Позивач не довів наявність перешкод у визначенні дійсної вартості спірного майна на час звернення до суду, вказавши ціну позову у розмірі 19 920,00 грн. та сплативши при цьому судовий збір за вимогу майнового характеру в сумі 704,80 грн. та 704,80 грн. за вимогу немайнового характеру у розмірі 704,80 грн.

На підставі ч.2 ст.176 ЦПК України, суд попередньо визначає вартість спірного майна: нежитлову будівлю гараж, розташованого за адресою: м.Харків, вул.Клочківська 295, виходячи з застосування порівняльного підходу та з урахуванням інформації про продаж або пропонування нежитлових приміщень гаражу за адресою: м.Харків, вул.Клочківська 295, що були продані або виставлені на продаж за шість місяців до цієї дати, за правилами Тимчасового порядку визначення оціночної вартості нерухомості та обєктів незавершеного будівництва, що продаються (обмінюються), затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1103 від 26.10.2011 року, в розмірі 100 000 грн.

Отже, позивач при зверненні до суду з вимогами майнового характеру повинен був сплатити судовий збір у сумі 1000 грн., а фактично сплатив 704,80 грн., недоплативши 295,20 грн.

З урахуванням викладеного, недоплата судового збору за вимогу майнового характеру складає 295,20 грн., а також 704,80 грн. за вимогу немайнового характеру.

На підставі наведеного суд зобовязує позивача доплатити судовий збір та додати до позовної заяви відповідну довідку про встановлення дійсної вартості спірного майна. При підтвердженні іншої вартості спірного майна належними доказами, позивач зобовязується оплатити судовий збір за вимоги майнового характеру у розмірі одного відсотку від ціни позову, але не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги вимоги ЗУ «Про судовий збір», вимоги п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, позивачу пропонується доплатити судовий збір у розмірі 295,20 грн. за вимогою майнового характеру, попередньо визначеного судом на підставі ч.2 ст.176 ЦПК України.

Крім того, встановлено, що сплачена сума судового збору за квитанцією №15 від 28.12.2018 року у розмірі 1409,60 грн. не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

За таких обставин, суд вважає позовну заяву такою, що не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України та пропонує позивачу:

- у позові зазначити офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти сторін та третіх осіб;

- зазначити ціну позову відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України;

- зазначити у позові та надати докази, що підтверджують вказані у позові обставини;

- надати до суду відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- доплатити судовий збір у розмірі 1000,00 грн., надати до суду відповідну довідку про встановлення дійсної вартості спірного майна та документ, що підтверджує сплату судового збору;

- надати до суду підтвердження зарахування суми судового збору до спеціального фонду державного бюджету.

Враховуючи викладене, позивачу пропонується привести позовну заяву у відповідність до вимог ЦПК України, з урахуванням викладених вище обставин.

У відповідності ч.9 ст.185 ЦПК України заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, вказані обставини позбавляють можливості відкрити провадження у справі.

Керуючись статями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1, подану представником за довіреністю ОСОБА_2, до ОСОБА_3, треті особи приватний нотаріус ХМНО ОСОБА_4, гаражний кооператив «Незабудка» про визнання договору купівлі-продажу недійсним та витребування майна із чужого незаконного володіння- залишити без руху.

Надати позивачу строк 5 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Розяснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: Д.В.Цвірюк