Провадження № 2/263/2423/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2019 року м.Маріуполь

Жовтневий районний суд м.Маріуполя Донецької області у складі головуючого судді Соловйова О.Л., за участю секретаря Лопатнюк К.О., розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 . Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді 1/5 частки квартири АДРЕСА_1 . У встановлений шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що йому не було відомо про наявність заповіту. В серпні 2019 року позивач звернувся до приватного нотаріуса з приводу отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті батька, але йому було відмовлено у зв`язку з тим, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини і тепер має звернутись до суду із заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, позивач просить визначити йому додатковий строк терміном в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач до суду не з`явився, надав на адресу суду заяву з проханням розглянути справу у його відсутність. Позовні вимоги підтримав, наполягав на їх задоволенні.

Представник позивача ОСОБА_4 надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити.

Відповідач надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, не заперечувала проти задоволення позовних вимог. Зазначила, що дійсно спадщину після смерті батька вона не прийняла, спільно з батьком на дату його смерті не мешкала.

Відповідно до ч.3 ст.211ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Враховуючи наведене, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності вказаних осіб, оскільки надані докази дозволяють ухвалити рішення щодо спірних правових відносин.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до свідоцтва про смерть, виданого 03 серпня 2015 року Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Маріупольського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 1684, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Маріуполі Донецької області, Україна (а.с.7).

Як зазначено уст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.1, ч.2ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до заповіту, зареєстрованому в реєстрі №1323 від 28.07.2011 та посвідченому приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Верченко Т.І. вбачається, що ОСОБА_3 заповів ОСОБА_1 все його майно, де б воно не знаходилось і з чого б не складалось, а також все те, що на день його смерті буде йому належати і на що він за законом матиме право (а.с.4).

Згідно зі ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, що перебіг строку, у межах якого спадкоємці мали право прийняти спадщину, розпочався з 25.07.2015 й закінчився 24.01.2016. У цей строк позивач не прийняв спадщину, яка відкрилась внаслідок смерті ОСОБА_3 .

Відповідно до відповіді приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Лушкіної О.В. від 23.09.2019 спадкова справа після померлого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 не заводилась.

Згідно зі ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з роз`ясненнями, наданими у п.24Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Також,Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій».

Суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши докази, вважає, що позивачем пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин, і тому потрібно визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст.1270,1272 ЦК України, ст.ст.12,83,263,265,271 ЦПК України,суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк 3 (три) місяці з дня набрання чинності цього рішення суду, для прийняття спадщини за заповітом після смерті батька ОСОБА_3 ,померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Донецького апеляційного суду через Жовтневий районний суд м.Маріуполя Донецької області протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О.Л.Соловйов