ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 524/1257/19 Номер провадження 22-ц/814/2379/19Головуючий у 1-й інстанції Андрієць Д. Д. Доповідач ап. інст. Карпушин Г. Л.
У Х В А Л А

12 серпня 2019 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Карпушина Г.Л., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 27 травня 2019 року у справі за позовною заявою Акціонерного товариства «Полтаваобленерго» в особі Кременчуцької філії до ОСОБА_1 про стягнення боргу, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 27 травня 2019 року відкрито провадження у даній справі та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

З даною ухвалою суду не погодився ОСОБА_1 та подав на неї 05.08.2019 апеляційну скаргу, тобто після закінчення строків, встановлених ст. 354 ЦПК України для оскарження ухвали місцевого суду.

Згідно вимог ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи, що 27 травня 2019 року Автозаводським районним судом м. Кременчука Полтавської області була постановлена оскаржувана ухвала, без участі скаржника. Разом з тим, апеляційна скарга подана до суду лише 05 серпня 2019 року, при цьому матеріали справи не містять відомостей, які підтверджують дату отримання апелянтом копії оскаржуваної ухвали.

Так, порушуючи питання про поновлення строків на апеляційне оскарження ухвали суду апелянт вказує на те, що копію вищезазначеної ухвали він отримав лише 30.07.2019 року, при цьому доказів, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції (за наявності), ним у відповідності до вимог п.4 ч.4 ст.356 ЦПК України не додано.

Тому, зважаючи на норми закону та обставини, якими обґрунтовується клопотання про поновлення строку на оскарження ухвали суду, суддя-доповідач приходить до висновку, що причини пропуску строку на апеляційне оскарження є недостатньо обґрунтованими, а тому підлягають додатковому обгрунтуванню.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Крім того, вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження судом встановлено, що апеляційну скаргу подано без дотримання вимог ст.356 ЦПК України, а тому апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно вимог п.3, ч.2 ст. 356 ЦПК України, в апеляційній скарзі мають бути зазначені: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

Також, у відповідності до вимог п.2, ч.4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються: копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Однак, з поданої апеляційної скарги вбачається, що скаржником не зазначено інших учасників справи, їх місцезнаходження, а саме: позивача - Акціонерне товариство «Полтаваобленерго» в особі Кременчуцької філії. Крім того, до апеляційної скарги апелянтом не додано копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості всіх осіб, які беруть участь у справі, що унеможливлює суд в разі відкриття апеляційного провадження виконати вимоги зазначені в ч.1 ст. 361 ЦПК України.

Також, судом встановлено, що при подачі апеляційної скарги не сплачено судовий збір.

Згідно вимог п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В апеляційній скарзі, апелянт прохає суд звільнити його від сплати судового збору, оскільки отримує мінімальну пенсію.

Однак, суд приходить до висновку, що клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно положень ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Водночас у ч. 2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, фактичною підставою для відстрочення або розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному законодавством розмірі.

Разом з тим, апелянтом не надано суду жодних доказів на підтвердження майнового стану, який би унеможливлював сплату ними судового збору. Тому, у даному випадку суд не вбачає підстав для звільнення його від сплати судового збору відповідно до зазначених вимог закону.

Відповідно до п.27 Постанови №10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, роз`яснено, що якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху. При цьому у відповідній ухвалі суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.

Пунктом 1.9. ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» закріплено, що за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою сплачується судовий збір в сумі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 384,20 грн.

Таким чином, в разі ненадання апелянтом підтверджуючих документів щодо наявності підстав для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, оплаті апелянтом підлягає судовий збір у розмірі 384,20 грн., оригінал квитанції повинен бути наданий суду.

Оплата судового збору здійснюється за реквізитами:

Отримувач коштів: УДКСУ у м. Полтаві

Код отримувача ;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача МФО: 899998;

Розрахунковий рахунок отримувача: 0006;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101 Судовий збір (Державна судова адімністрація України, 050).

У графі платіжного доручення «Призначення платежу» зазначається: «Судовий збір, Пункт ставок 1.9 «За подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду» (Згідно переліку розміру ставок судового збору)».

За таких обставин, апеляційна інстанція позбавлена можливості відкрити провадження у справі, а тому необхідно апеляційну скаргу залишити без руху та надати апелянту строк десять днів з моменту отримання копії ухвали для усунення вищезазначених недоліків апеляційної скарги.

Керуючись ч.2, ч.3 ст.357 ЦПК України, -

у х в а л и в :

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 27 травня 2019 року- залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення вказаних недоліків, але не більше ніж десять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити апелянту, що вразі невиконання у десятиденний термін вимог ухвали у частині звернення до апеляційного суду з мотивованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Вразі невиконання у десятиденний термін вимог ухвали у частині усунення інших недоліків апеляційну скаргу буде визнано неподаною та повернуто апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Полтавського апеляційного суду Г. Л. Карпушин