Справа № 369/1802/19
Провадження №2/369/2057/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.08.2019 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Дубас Т.В.,

при секретарі Мазурик Д.С.,

за участі представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовомОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про визнання права власності на Ѕ частини спадкового майна і виділення Ѕ частки майна в натурі, -

ВСТАНОВИВ:

27.05.2019 року через канцелярію суду ОСОБА_2 було подано до суду зустрічну позовну до ОСОБА_4 , Києво-Святошинської районної державої адміністрації Київської області, третя особа ОСОБА_6 про визнання права власності на житловий будинок, скасування рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно.

До початку з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами, головуючим суддею в судовому засіданні 12.08.2019 року поставлено на обговорення питання про прийняття зустрічного позову та об`єднання в одне провадження з первісним позовом.

Суд, вислухавши думку, осіб, які приймали участь у розгляді справи, дослідивши подану зустрічну позовну заяву, прийшов до висновку про доцільність її прийняття до розгляду із первісним позовом, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 6 ст. 30 ЦПК України зустрічний позов та позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, незалежно від їх підсудності пред`являються в суді за місцем розгляду первісного позову.

Згідно з ч.ч. 2, 3ст. 193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Відповідно, приймаючи до уваги, що вимоги за первісним та зустрічним позовами взаємопов`язані, спільний їх розгляд є доцільним, форма і зміст зустрічної позовної заяви відповідає вимогам, встановленим ст.ст.175,177 ЦПК України, суд вважає за необхідне прийняти зустрічний позов та об`єднати його в одне провадження з первісним.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.193,194,197,198,258-261,353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_4 до Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області, Управління з питань надання адміністративних послуг Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області, третя особа: ОСОБА_7 про визнання права власності на житловий будинок, скасування рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно прийняти до провадження Києво-Святошинського районного суду Київської області.

Об`єднати в одне провадження первісний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про визнання права власності на Ѕ частини спадкового майна і виділення Ѕ частки майна в натурі, та зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_4 до Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області, Управління з питань надання адміністративних послуг Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області, третя особа: ОСОБА_7 про визнання права власності на житловий будинок, скасування рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно.

Відповідач за зустрічним позовом має право надіслати відзив на зустрічну позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення іншим учасникам копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач за зустрічним позовом до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзив, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, направити відповідачу та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач за зустрічним позовом до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити іншим учасникам справи та суду з підтвердженням такого направлення.

У разі ненадання учасниками розгляду заяви по суті справи у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Дубас Т.В.