ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 619/1840/18 Головуючий суддя І інстанції Калиновська Л. В.
Провадження № 22-ц/818/524/19 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Спори про відшкодування шкоди завданої внаслідок вчинення злочину
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2019 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді Яцини В.Б.

суддів колегії: Бурлака І.В., Кіся П.В.,

за участю секретаря судового засідання Колесник О.Е.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 11 жовтня 2018 року у складі судді Калиновської Л.В. по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа ОСОБА_5 про стягнення матеріальної та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 11 жовтня 2018 року залишено без розгляду позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа ОСОБА_5 про стягнення матеріальної та моральної шкоди.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, оскільки при її постановленні було порушено норми процесуального права.

В обґрунтування скарги зазначено, що його не було належним чином повідомлено про судове засідання, призначене на 24.07.2018. Вказав, що він та його адвокат з'явились в судове засідання 24.07.2018 та їм секретарем було повідомлення про відкладення розгляду справи на 11.10.2018. У вказане судове засідання він спізнився, тому це була перша неявка позивача.

Представником ОСОБА_4 - адвокатом ОСОБА_6 було надано відзив на апеляційну скаргу, в якому просить останню залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу - без змін.

Вказано, що апеляційна скарга є необґрунтованою. Зазначено, що позивача належним чином було повідомлено про судові засідання суду першої інстанції, та його поведінка свідчить про зловживання процесуальними правами, спрямованими на затягування розгляду справи.

Частина третя статті 3 ЦПК України передбачає, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об'єктивно не залежали від нього.

Відповідно до ст. 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції розглянув справу за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими для апеляційного провадження, з повідомленням учасників справи.

Колегія суддів, відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України вислухала доповідь суддю-доповідача, пояснення учасників справи, перевірила законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги і вважає, що скарга підлягає задоволенню.

У статті 263 ЦПК України визначені наступні вимоги до законності і обґрунтованість судового рішення:

1. Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

2. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

3. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

4. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

5. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам ухвала суду першої інстанції не відповідає.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_7 звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_8, третя особа - ОСОБА_5 про стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Представник відповідача просила залишити цивільну справу за позовом ОСОБА_7 про стягнення матеріальної та моральної шкоди без розгляду, у зв'язку з повторною неявкою позивача.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції вказав, що позивач в судове засідання призначене 24.07.2018 не з'явився, повідомлявся своєчасно та належним чином. Крім того позивач не з'явився в судове засідання призначене на 11.10.2018, без поважних причин.

Проте, колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов'язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Порядок вручення судових повісток регламентовано статтею 130 ЦПК України, за якою у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім'ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім'ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Якщо особа не проживає за адресою, повідомленою суду, судова повістка може бути надіслана за місцем її роботи.

Якщо учасник справи перебуває під вартою або відбуває покарання у виді довічного позбавлення волі, позбавлення волі на певний строк, тримання у дисциплінарному батальйоні військовослужбовців, обмеження волі, арешту, повістка та інші судові документи вручаються йому під розписку адміністрацією місця утримання учасника справи, яка негайно надсилає розписку та письмові пояснення цього учасника справи до суду.

Особам, які проживають за межами України, судові повістки вручаються в порядку, визначеному міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, в разі відсутності таких - у порядку, встановленому статтею 502 цього Кодексу.

У разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою.

Якщо місцеперебування відповідача невідоме, суд розглядає справу після надходження до суду відомостей щодо його виклику до суду в порядку, визначеному цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, судову повістку про виклик ОСОБА_3 у судове засідання, призначене на 24.07.2018, було повернуто без вручення адресату за закінченням терміну зберігання, що не може вважатись належним повідомленням позивача про дату, час і місце судового засідання з урахуванням норми ст. 130 ЦПК України (а. с. 25).

Судове засідання, призначене на 13.08.2018 не відбулось у зв'язку із зайнятістю судді Калиновської Л.В. у розгляді кримінальної справи (а. с. 55).

У зазначене судове засідання позивач та його представник з'явились та були повідомлені про відкладення розгляду справи на 11.10.2018, про що свідчать їх підписи у явочному листі (а. с. 56).

Вказане дає підстави для висновку, що неявка ОСОБА_3 у судове засідання, призначене на 11.10.2018, була першою неявкою належним чином повідомленого позивача, та не свідчила про втрату у нього процесуального інтересу до розгляду справи.

Тому, за відсутності повторності неявки, висновок суду про необхідність залишити позов без розгляду не відповідає п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, є передчасним та належно не обґрунтованим.

З огляду на те, що суд порушив наведені норми процесуального законодавства, що призвело до постановлення помилкової ухвали, колегія суддів на підставі п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України задовольняє апеляційну скаргу, скасовує ухвалу суду першої інстанції та направляє справу до того ж суду для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 259, п. 6 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - задовольнити.

Ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 11 жовтня 2018року - скасувати.

Справу за позовом ОСОБА_3 направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня проголошення, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 14 січня 2019 року.

Головуючий -

В.Б. Яцина

Судді -

І.В. Бурлака.

П.В. Кісь.