Провадження № 2/331/1444/2019
Справа № 331/3147/19
20 листопада 2019 року місто Запоріжжя
Жовтневий районний суд м.Запоріжжя в складі :
головуючого - судді Скользнєвої Н.Г.,
за участю : секретаря Постарнак М.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжі справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
15.07.2019 р. ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Тізенберг Дар`я Дмитрівна, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини
В обґрунтування позовної вимоги зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько - ОСОБА_4 . Після смерті батька відкрилась спадщина на нерухоме майно - квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .
Про факт його смерті позивачу стало відомо з листа-повідомлення № 1124/02-14 від 13.06.2019 року Приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Тізенберг Д.Д., яке він отримав поштою 21.06.2019 року, відповідно до якого він дізнався, що є спадкоємцем за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька та викладено пропозицію з`явитись до нотаріальної контори за місцем відкриття спадкової справи, за адресою: АДРЕСА_2 , з відповідною заявою, підтвердженням факту прийняття спадщини або рішенням суду про продовження строку для прийняття спадщини у строк до 27.06.2019.
25 червня 2019 року він звернувся до Приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Тізенберг Д.Д. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, згідно ст.1261 Цивільного кодексу України, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька - ОСОБА_4 .
Проте, постановою Приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Тізенберг Д.Д. за № 1243/02-31 від 25.06.2019 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про спадщину у зв`язку із пропуском встановленого законом шестимісячного терміну для прийняття спадщини.
За все життя позивач з батьком взагалі не спілкувався, та був позбавлений можливості володіти інформацією про стан його здоров`я, спосіб життя та смерть. Про його смерть він дізнався лише з листа-повідомлення нотаріуса, яке йому було надіслано в останній день прийняття спадщини та яке він отримав 21.06.2019 року.
На підставі викладеного, просив суд визначити йому додатковий трьохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Представник позивача адвокат Лихосенко Є.О. надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, зазначивши, що позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Третя особа у судове засідання не з`явилася, але надіслала на адресу суду лист з проханням розглядати справу за її відсутності. (а.с. 119)
Відповідач по справі ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, хоча про час день та місце слухання справи повідомлявся належним чином, про що свідчать наявні в матеріалах справі поштові відправлення. Причини неявки суду не повідомив, заперечень стосовно позовних вимог позивача не надав.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Таким чином, згідно з вимогами ст.ст. 128, 131 ЦПК України, відповідачі повідомлені про час та місце слухання справи за адресою їх місцем проживання чи місця перебування, зареєстрованого у встановленому законом порядку та не з`явилися у судове засідання без поважних причин.
Статтею 210 ЦПК України визначено, що суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.
Крім того, однією з основних вимог до поведінки судді, закріплених у ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» : - при здійсненні правосуддя дотримуватися вимог Конституції та законів України, забезпечувати повний, всебічний та об`єктивний розгляд судових справ з дотриманням установлених законом строків.
Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух.
З рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001р. вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Виходячи з зазначених нормативно-правових актів України, наведених рішень Європейського суду з прав людини, взявши до уваги заяву представника позивача та з урахуванням того, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання та не з`явився у судове засідання без поважних причин, суд у відповідності до статті 280 ЦПК України приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідача по справі та ухвалою суду від 20 листопада 2019 року вирішено провести заочний розгляд справи та ухвалити по справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказах.
Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 19 липня 2019 року зазначену справу прийнято до розгляду та відкрито провадження, вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Призначено справу у підготовче судове засідання; зобов`язано приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Тізенберг Д.Д. надати суду належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 . (а.с. 13-14).
22.08.2019 року від приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Тізенберг Д.Д. надійшла копія спадкової справи № 02/2019, яка заведена після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 . (а.с. 52-88)
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 27 вересня 2019 року підготовче судове засідання по цій справі відкладено на 18 жовтня 2019 року, а строк проведення підготовчого провадження продовжено до 19 жовтня 2019 року. (а.с. 90)
18 жовтня 2019 року від представника позивача адвоката Лихосенка Є.О. до суду надійшла заява про відмову від позову до відповідача ОСОБА_5 (а.с.105)
Ухвалою суду від 18 жовтня 2019 року провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , третя особа - приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Тізенберг Д.Д. про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, закрито. Продовжено розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Тізенберг Д.Д., про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. (а.с. 106-107)
Ухвалою суду від 18 жовтня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. (а.с. 108-109)
Суд, вивчивши позовні вимоги позивача, перевіривши їх доказами, наявними в матеріалах справи, взявши до уваги пояснення позивача, представників позивача та відповідача, взявши до уваги заяву представника третьої особи, приходить до наступного.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 та у його Свідоцтві про народження серії НОМЕР_1 , виданому 09 вересня 1989 р. Жовтневим відділом ЗАГС м. Запоріжжя, в якості батьків зазначено: батько ОСОБА_4 , матір ОСОБА_6 . (а.с. 9)
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_4 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 виданим 14 грудня 2018 року Запорізьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області. (а.с. 55)
Після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилась спадщина, яка складається з квартири за адресою: АДРЕСА_1 .
Про факт смерті батька позивачу стало відомо з листа-повідомлення № 1124/02-14 від 13.06.2019 року Приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Тізенберг Д.Д., яке він отримав поштою 21.06.2019 року, відповідно до якого він дізнався, що є спадкоємцем за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька та викладено пропозицію з`явитись за адресою нотаріальної контори за місцем відкриття спадкової справи, за адресою: АДРЕСА_2 з відповідною заявою, підтвердженням факту прийняття спадщини або рішенням суду про продовження строку для прийняття спадщини у строк до 27.06.2019. (а.с. 10)
25 червня 2019 року, він звернувся до Приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Тізенберг Д.Д. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом згідно ст.1261 Цивільного кодексу України після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька - ОСОБА_4 . (а.с. 54)
Проте, постановою Приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Тізенберг Д.Д. за № 1243/02-31 від 25.06.2019 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про спадщину у зв`язку із пропуском встановленого законом шестимісячного терміну для прийняття спадщини. (а.с. 7)
Виходячи зі змісту ст. 1220 ЦК України, після смерті особи відкривається спадщина, тобто до спадкоємців переходять права і обов`язки особи, яка померла.
Відповідно до ст.1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи визначені у заповіті, а у разі відсутності заповіту, спадкоємці за законом.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (стст.1220, 1222, 1270 ЦК).
Відповідно до ст. 1268 ЦК України визнається, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК).
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно п. 23 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку з чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини.
Згідно п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 Про судову практику у справах про спадкування справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ним.
ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , позивач мав шестимісячний термін для подання заяви про прийняття спадщини, тобто до 13.06.2019 року. Але він пропустив цей термін, оскільки про смерть батька дізнався з листа нотаріуса, який йому було направлено 13.06.2019 року, тобто в останній день строку для прийняття спадщини. З огляду на те, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини, з тих підстав, що він не знав про смерть батька та пропущений строк є незначним, суд вважає причини пропущення строку поважними.
Зазначені обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Керуючись статтями 12, 13, 259, 263-265, 281, 282 ЦПК України, статтями 1261,1268,1270,1272 ЦК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (зареєстроване місце проживання : АДРЕСА_3 ; ІПН : НОМЕР_3 ) додатковий трьохмісячний строк, який починається з дня набранням цим рішенням законної сили, для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті його батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Сторонам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Запорізького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ст.284 ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне рішення складено 29 листопада 2019 року.
Суддя: Н.Г. Скользнєва