КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

26 листопада 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Савченка С.І., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 19 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Київської міської ради, реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві, Печерської районної в м. Києві державної адміністрації, треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Тетяна Василівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Стрельченко Олена Володимирівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвинова Наталія Михайлівна про визнання договорів куплі-продажу недійсними, скасування державної реєстрації, витребування майна та визнання права власності за набувальною давністю, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 19 липня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_6 подав безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, яка зареєстрована в канцелярії суду 16 жовтня 2019 року.

Супровідним листом від 18 жовтня 2019 року Київським апеляційним судом витребувано матеріали цивільної справи для розгляду апеляційної скарги.

13 листопада 2019 року у відповідь на запит від Печерського районного суду надійши матеріали справи №757/23241/17-ц.

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою ОСОБА_1 , заявив клопотання про звільнення від сплати судового збору або зменшення розміру судового збору, посилаючись на скрутний майновий стан, оскільки він є безробітнім, будь-якого іншого доходу не отримує.

Вивчивши матеріали апеляційної скарги та заявлене клопотання, суд вважає за необхідне задовольнити частково клопотання скаржника та зменшити розмір належного до сплати судового збору за подання апеляційної скарги на половину.

У задоволенні клопотання щодо звільнення від сплати судового збору в повному обсязі слід відмовити, оскільки ОСОБА_1 , посилаючись на те, що він ніде не працює водночас не надав доказів того, що він перебуває на обліку в службі зайнятості як безробітний, тобто як особа, яка не має заробітку або інших передбачених законодавством доходів і зареєстрована у державній службі зайнятості як така, що шукає роботу (ст.2 Закону України «Про зайнятість населення»). Відтак скаржник самостійно забезпечує себе матеріально, а тому підстави для звільнення від сплати судового збору в повному обсязі відсутні.

Окрім того, суд враховує, що необхідний до сплати зменшений розмір судового збору не є обтяжливим.

Однією з основних засад судочинства, визначених п. 1,8 ч. 3 ст. 129 Конституції України, є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом та забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду.

У постанові пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах"роз`яснено, що судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентна практика Європейського суду з прав людини, зокрема рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі", наголошує на тому, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Враховуючи зазначені положення, судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на апеляційне оскарження рішення суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

З доданої до заявленого клопотання довідки з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків вбачається, що за період з 01 кварталу 2017 року по 2 квартал 2019 року інформація про доходи ОСОБА_1 відсутня.

Отже, скаржник ОСОБА_1 надав до суду належний та допустимий доказ на підтвердження його скрутного майнового стану. За таких обставин суд вважає за можливе зменшення розміру судового збору.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до п. 1.9 ч. 1 ст. 4 Закону України Закону України «Про судовий збір» від 8.07.2011 року № 3674-VIза подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою справляється 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. (станом на 01.01.19 року складає 384,20 грн.)

Отже, розмір судового збору належний до сплати за подання апеляційної скарги повинен становити 384,20 грн.

Разом з тим, враховуючи те, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, і приймаючи до уваги те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, суд апеляційної інстанції вважає за можливе зменшити заявнику розмір судового збору на 50 % , тобто до 192,10 грн.

Отже, скаржник ОСОБА_1 має сплатити судовий збір в розмірі 192 грн. 10 коп.

Згідно реквізиту рахунків зі змінами станом на 2019 рік (із врахуванням вимог Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо сплати судового збору», що набрав чинності з 01.09.2015 року) для сплати судового збору апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції до Київського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися на рахунок UA6080024, код класифікації доходів бюджету 22030101, одержувач коштів: УК у Солом. р-ні/Солом`ян. р-н/22030101; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Код отримувача (код за ).

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином:

« * ;101;____ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, або реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; роз`яснювальна інформація про призначення платежу у формі: судовий збір, за а/с. ОСОБА_1 Київський апеляційний суд. »

Відповідно до п.3 ч.4 та ч.5 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

За правилами ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 356 названого Кодексу, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України.

За таких обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення вказаних недоліків, а саме: доплатитисудовий збір.

Керуючись ст.185, 357 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору або зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги -задовольнити частково.

Зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору за подання апеляційної скарги до 192,10 грн.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 19 липня 2019 року залишити без руху та надати строк 10 днів з моменту отримання копії ухвали для сплати судового збору, в іншому випадку скарга вважатиметься неподаною і буде повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду С.І. Савченко