Постанова
Іменем України

19 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 468/819/18-ц

провадження № 61-4404св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,
відповідачі: Баштанська міська рада Баштанського району Миколаївської області, ОСОБА_2 ,
третя особа приватний нотаріус Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Горбенко Олександр Олександрович,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадженнякасаційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Миколаївського апеляційного суду від 14 лютого 2019 року у складі колегії суддів: Шаманської Н. О., Данилової О. О., Коломієць В. В.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів

У червні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Баштанської міської ради Баштанського району Миколаївської області (далі Баштанська міська рада), ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Горбенко О. О., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої вимоги позивач обґрунтовував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його сестра ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина. Спадкоємці першої черги за законом відсутні. Він є рідним братом померлої, тобто спадкоємцем другої черги. Також спадкоємцем другої черги після смерті ОСОБА_3 була ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (після смерті ОСОБА_3 ), спадкоємцем якої є ОСОБА_2 . У травні 2018 року він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Проте постановою від 04 травня 2018 року йому відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини у зв`язку з пропуском строку встановленого законом для прийняття спадщини. Вважає, що пропустив строк для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, пов`язаних із серйозним захворюванням, проходженням тривалого лікування та оперативного втручання.

Посилаючись на викладене, позивач просив визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті сестри ОСОБА_3 .

Рішенням Баштанського районного суду Миколаївської області від 23 жовтня 2018 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що частина заявлених позивачем обставин, не є такими, що об`єктивно унеможливлювали його вчасне звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Постановою Миколаївського апеляційного суду від 14 лютого 2019 року рішення суду першої інстанції скасовано та ухвалено нове рішення про задоволення позову ОСОБА_1 . Визначено ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці з дня набрання рішенням законної сили для прийняття спадщини після смерті сестри ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Скасовуючи рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходив із того, що причини, за яких ОСОБА_1 своєчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, пов`язані як з існуванням заповіту, так із об`єктивними та істотними (неможливість самостійно пересуватися) труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Короткий зміст та узагальнюючі доводи касаційної скарги, позиції інших учасників

У березні 2019 року ОСОБА_2 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Миколаївського апеляційного суду від 14 лютого 2019 року, в якій просить скасувати зазначене судове рішення та залишити в силі рішення суду першої інстанції, обґрунтовуючи свої вимоги порушенням судом норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права. Вказує на те, що ОСОБА_1 посилається виключно на похилий вік, стан здоров`я, відсутність коштів, як на підстави пропущення строку для прийняття спадщини. Проте вказані причини є лише суб`єктивним фактором його несвоєчасного звернення до нотаріуса за оформленням спадщини, вони залежали лише від волі самого позивача, особливо, враховуючи, що заява про прийняття спадщини подана його представником. У будь-якому випадку на звернення з однією письмовою заявою до нотаріуса у позивача був час, оскільки ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 відповідно 6 місяців на вступ у спадщину минає 17 жовтня 2017 року. Верховний суд у справі № 712/656/15-ц зазначив, що позивач мав можливість вчинити дії щодо прийняття спадщини шляхом надіслання заяви поштовою кореспонденцією до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. Рішенням Баштанського районного суду Миколаївської області від 21 листопада 2018 року, яке набрало законної сили 22 грудня 2018 року, визнано недійсним заповіт ОСОБА_3 , яким вона заповіла все належне їй майно ОСОБА_5 , посвідчений 23 січня 2017 року головним лікарем Миколаївського обласного протитуберкульозного диспансеру ( ОСОБА_3 не могла керувати своїми діями під час складання заповіту).

У липні 2019 року ОСОБА_1 подав відзив на касаційну скаргу, у якому зазначено, що визнавши свою матір психічно хворою на цьому відповідач не зупинилася та звернулась до суду із позовом до його доньки зробити сестру також психічно хворою, а відповідно укладений заповіт недійсним.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 20 березня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі, витребувано цивільну справу та надано строк для подання відзивів на касаційну скаргу.

Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до статті 401 ЦПК України попередній розгляд справи має бути проведений протягом п`яти днів після складення доповіді суддею-доповідачем колегією у складі трьох суддів у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи. Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Позиція Верховного Суду

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржуване рішення апеляційного суду без змін, оскільки його ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Рішення суду апеляційної інстанції відповідає нормам ЦПК України щодо законності та обґрунтованості.

Судом установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна сестра позивача ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина. Із заявами про прийняття спадщини у встановлений законом строк звернулися ОСОБА_6 донька позивача, як спадкоємець за заповітом та ОСОБА_4 рідна сестра ОСОБА_3 , яка ІНФОРМАЦІЯ_2 померла, а її правонаступником є ОСОБА_2 .

Рішенням Баштанського районного суду Миколаївської області від 21 листопада 2018 року, яке набрало законної сили 22 грудня 2018 року, визнано недійсним заповіт ОСОБА_3 , яким вона заповіла все належне їй майно ОСОБА_6 , посвідчений 23 січня 2017 року головним лікарем Миколаївського обласного протитуберкульозного диспансеру.

Із заявою про прийняття спадщини після смерті сестри, ОСОБА_1 звернувся у травні 2018 року. Постановою нотаріуса від 04 травня 2018 року йому відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини у зв`язку з пропуском строку встановленого законом для прийняття спадщини.

Відповідно до виписки з історії хвороби стаціонарно хворого ОСОБА_1 , 29 листопада 2016 року йому проведено хірургічну операцію ампутацію лівої нижньої кінцівки на рівні с/3 стегна та він знаходився на стаціонарному лікуванні у хірургічному відділенні Миколаївського обласного військового комісаріату до 18 січня 2017 року. Надалі позивач знаходився на лікуванні у зазначеному відділені з 18 липня по 28 вересня 2017 року та з 12 лютого до 12 березня 2018 року.

Нормативно-правове обґрунтування

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Скасовуючи рішення суду першої інстанції та ухвалюючи нове рішення про задоволення позовних вимог, апеляційний суд із урахуванням вказаних норм матеріального права, правильно встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, дійшов обґрунтованого висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки позивач довів наявність перешкод, які впливали на своєчасність подання заяви до нотаріальної контори щодо прийняття спадщини.

З огляду на зазначене, ухваливши рішення про задоволення позову, суд апеляційної інстанції встановив, що причини, з яких ОСОБА_1 своєчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, пов`язані як з існуванням заповіту ОСОБА_3 на ОСОБА_7 , який лише 22 грудня 2018 року за рішенням суду визнаний недійсним, так і з об`єктивними та істотними (неможливість самостійно пересуватися у зв`язку із ампутацією лівої нижньої кінцівки на рівні с/3 стегна) труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, що у сукупності з іншими обставинами справи, вказує наявність підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, оскільки визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини, пропущено позивачем із поважних, незалежних від позивача причин.

Інші доводи касаційної скарги зводяться до переоцінки доказів та незгоди заявника з висновками суду апеляційної інстанцій щодо встановлених обставин справи, проте повноваження суду касаційної інстанції стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду (пункт 42 рішення у справі «Пономарьов проти України» (Заява № 3236/03).

Наведені в касаційній скарзі доводи не спростовують висновків суду та не дають підстав вважати, що судом апеляційної інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, про що зазначає у касаційній скарзі заявник.

Викладене дає підстави для висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржуване судове рішення без змін із підстав, передбачених статтею 410 ЦПК України.

Керуючись статтями 401, 409, 410 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Постанову Миколаївського апеляційного суду від 14 лютого 2019 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: О. В. Ступак

І. Ю. Гулейков

Г. І. Усик