ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2238/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" листопада 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Литвин Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ТОВ „Трейдагропостач-61" до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення безпідставно набутих грошових коштів.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення учасника процесу питання про залишення позову ТОВ „Трейдагропостач-61" до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів без розгляду, оскільки представник позивача ТОВ „Трейдагропостач-61" 9.04.2019 року та 21.11.2019 року повторно не з`явився у судові засідання, при цьому позивач був двічі повідомлений судом про дату і місце розгляду справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у його відсутність або у відсутність свого представника не звертався.

Заслухавши представника відповідача, вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.5, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.1; 3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, а також у разі не повідомлення про причини неявки позивача позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 12.06.2017 року (а.с.1). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 12.06.2017 року було відкрито провадження у справі (а.с.47), а її розгляд призначено на 27.11.2017 року о 15-20 годин.

16.10.2018 року після закриття судом підготовчого засідання і призначення справи до розгляду по суті на 9.04.2019 року о 9-15 годин, присутній у залі суду представник позивача ОСОБА_3 поставив свій підпис у розписці про те, що він ознайомлений з датою судового розгляду. Однак 9.04.2019 року ні він, ні інший представник позивача до суду не з'явився, тому судове засідання було відкладене на 21.11.2019 року о 14-00 годин.

Позивачу 9.04.2019 року було направлено судове повідомлення про призначення судового засідання на 21.11.2019 року о 14-00 годин на адресу, зазначену в позові, але інформації про вручення до суду не надійшло. Але 15.10.2019 року до судді Колесника О.М. звернувся арбітражний керуючий Маковий О.В. з клопотанням про надання йому цивільного провадження на ознайомлення. Однак з 15.10.2019 року по 21.11.2019 року він не з'явився до суду і відмітки про його ознайомлення з матеріалами справи немає.

В судове засідання 21.11.2019 року ні він, ні його представник за довіреністю до суду не з'явились повторно. До початку судового засідання арбітражний керуючий електронною поштою направив суду клопотання про те, що 21.11.2019 року він випадково із сайту Судова влада України дізнався про дату призначення судового засідання, але оскільки він зайнятий в інших заходах, тому просить відкласти розгляд справи на іншу дату. Доказів поважності неявки до суду керуючий не надав. Таким чином, позивач був двічі належним чином повідомлений судом про розгляд справи і двічі ні арбітражний керуючий, ні його представник не з'явились до суду без поважних підстав.

Згідно ч.10, ст.6 Закону України „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" за адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між першим і другим судовими засіданнями, тобто між 9.04.2019 року та 21.11.2019 року пройшов понад семимісячний термін, однак вказана процесуальна особа, позивач та/або представник (ки) позивача не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 21.11.2019 року або на дати, які передували вказаній. З будь-якими заявами про зміну місця знаходження юридичної особи в порядку ст.131 ЦПК України позивач до суду не звертався.

Таким чином, оскільки позивач та/або його представник (представники) 9.04.2019 року та 21.11.2019 року повторно не з`явились до суду без поважних підстав, при цьому позивач був двічі повідомлений судом про розгляд справи належним чином за адресою його місця знаходження вказаній в позові, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у його відсутність або відсутність свого представника перед початком даного розгляду справи не звертався, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває понад 29 місяців, тому суд вважає необхідним залишити даний позов без розгляду. При цьому позивач не позбавлений права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.44; 130; 131; 210; 223; 257; 259-260 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ТОВ „Трейдагропостач-61" до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :