П О С Т А Н О В А

Іменем У К Р А Ї Н И

20 листопада 2019 року Донецький апеляційний суд колегією суддів у складі:

Головуючого судді Никифоряка Л.П.

Суддів Кішкіної І.В., Халаджи О.В.,

за участі секретаря судового засідання Ротар Я.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бахмут цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання протиправними дій щодо складання акту про порушення та припинення подачі електроенергії, визнання протиправним протоколу засідання комісії та зобов`язання відновити електроенергію, в якій подано апеляційну скаргу ОСОБА_1 через представника ОСОБА_2 на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 28 серпня 2019 року (головуючий у першій інстанції Заборський В.О.), -

В С Т А Н О В И В:

05 грудня 2018 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» /надалі Товариство/ який містить вимогу про визнання протиправними дій відповідача щодо складання Акту про порушення № 221610 від 17 листопада 2018 року /надалі Акт про порушення/ в домоволодінні позивача по АДРЕСА_1 та вимогу про визнання протиправним Протоколу засідання комісії Товариства по розгляду Акту про порушення № 327 від 12 листопада 2018 року /надалі Протокол комісії/, який складений відповідачем відповідно до вимог норми матеріального права що втратила чинність, містить надумані відомості про несанкціоноване втручання споживача в електромережу та не є належним доказом, оскільки підписаний не споживачем ОСОБА_1 . Також позивач вважав помилковим розрахунок вартості не облікованої електроенергії. Інші вимоги позивача зводилась до визнання протиправними дій Товариство щодо припинення електропостачання в домоволодінні позивача, який виклав вимогу про зобов`язання Товариства відновити електропостачання за адресою споживача.

Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 28 серпня 2019 року в задоволенні позовних вимог відмовлено. Суд першої інстанції виходив з того, що технічна перевірка 17 листопада 2019 року представниками енергопостачальника здійснювалась відповідно до вимог чинного законодавства та акт оформлений за результатами такої перевірки за своєю формою та змістом відповідає вимогам законодавства чинного на час виникнення спірних правовідносин містить достовірну інформацію та є належним і допустимим доказом, оскільки підписаний особою, якій ОСОБА_1 надав право користування належним йому домоволодінням по АДРЕСА_1 . Також Товариством дотримані права споживача при розгляді Акту про порушення та оформленні Протоколу комісії. Згідно інших висновків суду розрахунок вартості недорахованої електроенергії здійснений на підставі та у відповідності із чинним законодавством та не знайшли підтвердження доводи позивача з приводу необхідності врахування іншого періоду при нарахування вартості не облікованої електроенергії. Та суд першої інстанції вважав що припинення електропостачання в домоволодінні позивача відбулось правомірно після оформлення Акту про порушення що полягало в самовільному підключенні електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю електропостачальника та на час розгляду справи електропостачання в домоволодінні позивача відновлено.

З рішенням суду не погодився позивач, який в апеляційній скарзі висловив вимогу про скасування судового рішення та задоволення позову в повному обсязі. Доводи апеляційної скарги зводились до того, що суд безпідставно вважав що ОСОБА_3 при підписанні Акту про порушення діяла як належний представник споживача послуг з електропостачання в домоволодінні позивача по АДРЕСА_1 . Інший довід апеляційної скарги зводився до того, що відповідач не довів факту порушення правил користування електроенергією та не надав жодного доказу щодо не облікованого споживання електроенергії. Решта доводів викладених в апеляційній скарзі за своєю суттю є повністю ідентичними тому що позивачем було викладено в позовній заяві.

В письмовому запереченні відповідач просив апеляційну скаргу залишити без задоволення посилаючись на те, що доводи викладені заявником скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

Переглядаючи справу за наявними в ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідно до положень частини 1 статті 367 Цивільного процесуального кодексу України /далі ЦПК України/ суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення за таких підстав.

В ході судового розгляду встановлено такі обставини, які підтверджені належними та допустимими доказами.

17 листопада 2018 року трьома працівниками Товариства за участі ОСОБА_4 , яка представилась племінницею ОСОБА_1 , в домоволодінні по АДРЕСА_1 в Акті про порушення № 221610 зафіксовано самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, яка не являється власністю енергопостачальника. Встановлена перемичка, яка шунтує (електричне відгалуження ввімкнене паралельно до основного кола) струмовий ланцюг лічильника (змонтована шунтуюча перемичка між проводами струмового ланцюга. Яка підключена до електролічильника в розрив ввідного «ф» дроту, що іде на розетку в передпокій), автоматичний вимикач двополюсний, при включенні дроту в розетку електроенергія обліковується не в повному обсязі. Порушення продемонстровано споживачу. Виявити представники енергопостачальника під час проведення контрольного огляду прибору обліку не мали можливості, швидкий монтаж. Точка підключення в розриві ввідного дооблікового дроту на горищі будинку. Акт про порушення підписано трьома представниками постачальника електричної енергії та ОСОБА_4 /Акт про порушення а.с.5-6, 32-33/.

Комісією Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» на підставі Акту про порушення № 221610 від 17 листопада 2018 року складено Протокол комісії № 327 від 22 листопада 2018 року та вирішено застосувати Методику визначення обсягу та вартості електричної енергії згідно якої розрахована вартість заборгованої електроенергії в розмірі 16 026,24грн /а.с.7, 30/.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції визнає, що суд першої інстанції всесторонньо і повно з`ясував обставини у справі та дотримався норм матеріального права.

Статтею 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 року N 2019-VIII /надалі Закон/ в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин передбачено, що постачання електричної енергії споживачам здійснюється на підставі Закону та з дотриманням правил роздрібного ринку.

Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року N 312 в редакції від 19 квітня 2018 року, що регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем (для власного споживання) /надалі Правила/ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача /підпункт 20 пункту 5.5.5 розділу V Правил/.

Підпункт 8.2.5 пункту 8.2 розділу VIII Правил зазначає, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення.

Встановлені обставини вказують на існування порушень Правил з боку ОСОБА_1 та суд першої інстанції зробив вірний висновок з приводу правових норм що підлягають застосуванню до спірних правовідносин.

Судом встановлено, що наданий енергопостачальником Акт про порушення містить зміст виявленого порушення та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії.

Зміст порушення в наведеному Акті про порушення викладено досить зрозуміло, оскільки системний аналіз зібраних відомостей дає підстави для висновку про те, що споживач допустив безоблікове користування електричною енергією, оскільки паралельно приєднав електричну перемичку до електропроводки.

Та вирішальним для результатів розгляду даної справи суд апеляційної інстанції вважає те, що обставини на які посилається ОСОБА_1 , щодо оформлення акту не спростовують його змісту та вирішення спору у даній справі не може бути покладено в залежність від формального посилання споживача на обставини з приводу того, що Акт підписаний не споживачем та ОСОБА_4 не є уповноваженою споживачем особою, оскільки остання зі згоди власника користувалась будинком, та саме як користувач надала письмовий дозвіл на обстеження електроустановок, що підтверджується письмовою розпискою /а.с.34/.

Реалізовуючи свої права при оформленні Акту про порушення ОСОБА_3 , яка діяла зі згоди споживача, беззаперечно мала можливість подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення, та в суді підтвердженні обставини з приводу того, що представник споживача підписала Акт про порушення в якому зазначила що з порушенням згодна та немає зауважень до акту, також в Акті про порушення міститься відмітка про отримання одного примірника акту представником споживача.

Доводи апеляційної скарги не спростовують фактичних обставин справи, оскільки факт наявності порушення було зафіксовано, та по формі і змісту наданий відповідачем Акт про порушення відповідає вимогам чинного законодавства, та є належним і допустимим доказом.

Також позивач не оспорював правомірність проведення комісією з розгляду актів про порушення відповідного засідання на підставі Акту про порушення, його повідомлення та участь, разом з тим, сплатив суму боргу визначену в Протоколі комісії.

Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року N 562, яка була чинною на час виникнення спірних правовідносин, на підставі пункту 3.1. визначено що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника (пункт 6).

За обставинами справи порушення полягало якраз в самовільному підключенні електроустановок, струмоприймачів до електричної мережі, яка не являється власністю енергопостачальника та відповідно до Методики споживачу зроблено перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки, але не більше ніж за три роки.

Фактично доводи апеляційної скарги за своєю суттю є ідентичними тому що було викладено в позовній заяві та зазначені доводи були предметом перевірки судом першої інстанції який дійшов обґрунтованого та законного висновку.

Саме з такого розуміння вищезазначених обставин та норм матеріального права виходить суд апеляційної інстанції, та вважає що суд першої інстанції виконав вимоги закону про законність рішення суду, висновки суду в частині відмови в задоволенні позовних вимог здійсненні з дотриманням норм матеріального права, що відповідно до статті 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-383 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Краматорського міського суду Донецької області від 28 серпня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня прийняття та касаційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 20 листопада 2019 року.

Судді: