Головуючий суддя
в суді 1 інстанції Козіна С.М.
Єдиний унікальний №374/208/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2019 року Ржищівський міський суд Київської області в складі :

головуючої судді Козіної С.М.,

за участі:

секретаря Проценко Ю.В.,

позивача - ОСОБА_1 (не з`явилась),

представника відповідача - (не з`явився),

відповідача - ОСОБА_2 (не з`явилась),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ржищівського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, ОСОБА_2 про зняття арешту з майна,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з вказаним позовом, у якому посилалась на таке.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік - ОСОБА_3 . Вона та її дочка ОСОБА_4 є спадкоємцями 1 черги після смерті покійного. Проте, у зв`язку із наявною у ОСОБА_3 заборгованістю в сумі 74 329,12 грн. перед ПАТ «Альфа-Банк», постановою державного виконавця Ржищівського міського ВДВС ГТУЮ у Київській області від 30 серпня 2016 року було накладено арешт на все належне покійному майно, зареєстрований в Єдиному реєстрі речових праві на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, номер запису про обтяження: 16162409 від 31 серпня 2016 року.

На сьогодні стягувач за даним виконавчим провадженням змінився і ним замість ПАТ «Альфа-Банк» стало TOB «Вердикт Капітал», що підтверджується офіційним листом за підписом директора даного товариства від 03 грудня 2019 року вих. № 544. Даний факт унеможливлює проведення виконавчих дій за зазначеним вище виконавчим провадженням у зв`язку зі смертю боржника.

Крім того, даний арешт перешкоджає позивачу розпоряджатися своїм майном,

що є порушенням цивільних прав.

Оскільки позивач є спадкоємцем після смерті чоловіка, а їхня дочка відмовляється на користь позивача від прийняття належної їй частки спадкового майна, тому позивач як майбутній власник цього майна, згідно із положеннями ст. 391 ЦК України, може вимагати усунення будь-яких порушень (обмежень) в здійсненні права користування розпорядження майном, яке фактично їй належить.

Позивач просила зняти арешт з усього нерухомого майна, що належало ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , накладений постановою державного виконавця Ржищівського міського ВДВС ГТУЮ у Київській області від 30 серпня 2016 року та зареєстрований в Єдиному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, номер запису про обтяження: 16162409 від 31 серпня 2016 року, з подальшим внесенням відповідного про це запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

У судове засідання позивач не з`явилась, надавши заяву про розгляд справи без її участі. позовні вимоги підтримувала.

У судове засідання представник відповідача та відповідач ОСОБА_2 не з`явились, ОСОБА_2 подала заяву про розгляд спарви без її участі, проти позову не заперечувала.

З досліджених матеріалів справи встановлено таке.

Згідно зі свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_1 від 26 лютого 2019 року встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 (а.с. 6).

Відповідно до постанови державного виконавця Ржищівського міського ВДВС ГТУЮ у Киїівській області Пливи В.В. від 30 серпня 2016 року встановлено, що було відкрито виконавче провадження № 52043643 з виконання виконавчого напису № 11531, виданого 03 червня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А. про стягнення з ОСОБА_3 на користь ПАТ "Альфа-Банк" заборгованості в сумі 74329 грн 12 коп. (а.с. 8).

Згідно з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна встановлено, що накладено арешт на нерухоме майно ОСОБА_3 , номер запису про обтяження: 16162409 від 31 серпня 2016 року (а.с. 9).

Згідно з вимогою ТОВ "Вердикт Капітал" від 03 грудня 2019 року встановлено, що вказане товариство взернулось до ОСОБА_3 з вимогою про погашення заборгованості за договором кредиту № 500983340 від 31 серпня 2015 року, укладеним між АТ "Альфа Банк" та ОСОБА_3 . Сума заборгованості складає 141 160 грн 53 коп. (а.с. 10). При цьому вказана вимога датована 03 грудня 2019 року, хоча ця дата ще не настала.

Відповідно до довідки № 948 від 25 червня 2019 року, виданої відділом ДВС Ржищівського МУЮ ГТУЮ у Київській області встановлено, що у рамках виконавчого провадження № 52043643 з виконання виконавчого напису № 11531, виданого 03 червня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А. про стягнення з ОСОБА_3 на користь ПАТ "Альфа-Банк" заборгованості в сумі 74 329 грн 12 коп. ухвали судів щодо заміни стягувача станом на 25 червня 2019 року до відділу не надходили.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України).

Згідно зі ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з ч. 5 ст. 1268 ЦК України права та обов`язки, що складають спадщину переходять до спадкоємців з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Пунктом 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" роз`яснено, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику.

Статтею 1 Першого протоколу до конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року №475/97 "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини 1950 року та основоположних свобод. Першого протоколу та протоколів № 2, 4. 7. та 11 до Конвенції", закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 56 Закону України "Про виконавче провадження" арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Згідно з ч. 4 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову.

Відповідно до ч. 5 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Таким чином, з матеріалів справи встановлено, що умови, які існували на момент винесення постанови про накладення арешту, істотно змінилися у зв`язку із смертю боржника та зміною стягувача за виконавчим провадженням. Разом із тим, у матеріалах виконавчого провадження відсутні документи, - ухвали судів про заміну стягувача.

Відповідно до ч.2 ст. 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

Отже, приведена норма закону прямо вказує на те, що рішення суду про зняття арешту з нерухомого майна, є прямою підставою для виключення з Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна запису про арешт майна і не потребує інших додаткових рішень суду.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновків, що позивачем доведено про те, що умови, які існували на момент винесення постанови про накладення арешту, істотно змінилися, у зв`язку зі смертю боржника, та згідно листа вимоги, - змінився стягувач. На даний час через існування арешту майна, яке належить померлому ОСОБА_3 , позивач не може прийняти спадщину після смерті чоловіка та реалізувати своє право користування та розпорядження майном. Отже, позовні вимоги ОСОБА_1 необхідно задовольнити.

Керуючись ст. 319, 321, 391 ЦК України, ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження", ст. 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", ст. 4, 12, 81, 206, 247, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Ржищівського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, ОСОБА_2 про зняття арешту з майна, - задовольнити у повному обсязі.

Зняти арешт з усього нерухомого майна, що надлежало ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , накладений постановою державного виконавця Ржищівського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Пливою Володимиром Вікторовичем від 30 серпня 2016 року та зареєстрований в Єдиному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, номер запису про обтяження: 16162409 від 31 серпня 2016 року, з подальшим внесенням відповідного про це запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до апеляційного суду Київської області через Ржищівський міський суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя