Справа № 274/6307/19 Провадження № 2/0274/1031/19
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
21.11.19 р.м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1 , представником якого є ОСОБА_2 ,
доГришковецької селищної ради Бердичівського району Житомирської області, представником якої є ОСОБА_3 ,
провизначення додаткового строку для прийняття спадщини,
У листопаді 2018 р. ОСОБА_4 звернувся з вказаним позовом, у якому просить визначити йому додатковий строк три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що йому нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 у зв`язку з пропуском строку, встановленого законодавством України для подання заяви про прийняття спадщини, цей строк він пропустив з поважних причин, оскільки не знаі про наявність спадкового майна.
Гардишівська сільська ради Бердичівського району Житомирської області у вирішенні спарви поклалась на розсуд Суду.
Судом з`ясовано, що ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Агатівка Бердичівського району Житомирської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 09.03.2009 р. (а. с. 3).
ОСОБА_4 є сином ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 13.01.1958 р. (а. с. 5).
Тобто, зважаючи на статті 1216 1218, 1222, 1223, 1258 та 1261 Цивільного кодексу України, ОСОБА_4 є спадкоємцем ОСОБА_5 першої черги за законом.
Згідно з частинами першою та другою статті 1269 Цивільного кодексу України у редакції, чинній на час відкриття спадщини ОСОБА_5 , спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Частинами першою та другою статті 1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
З пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" випливає, що при вирішенні питання про продовження строку для прийняття спадщини суд має дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Як вбачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_4 пропустив строк, встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що не знав про наявність спадкового майна земельної ділянки № НОМЕР_3 площею 1,1226 га, розташовану на території Осиківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області.
Ця обставина підтверджується довідкою від 08.10.2018 р. № 604 Виконавчого комітету Осиківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області (а. с. 7).
Однак, незнання про наявність спадкового майна не перешкоджало ОСОБА_7 у встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України строк вчинити дії з прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , а відтак невчинення ним цих дій не пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, тобто причини, з яких він не вчинив ці дії, не є поважними.
Разом з тим, оскільки, як зазначалось вище, інші спадкоємці ОСОБА_5 , які прийняли спадщину, відсутні, а Гришковецька селищна рада Бердичівського району Житомирської області проти позову не заперечила, Суд вважає, що визначення ОСОБА_7 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 відповідатиме таким загальним засадам цивільного законодавства як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України).
Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 258, 259, 263 265 Цивільного процесуального кодексу України,
2. Визначити ОСОБА_7 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення у письмовій формі до Житомирського апеляційного суду області через Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут