Справа № 754/7521/18
У Х В А Л А

Іменем України

12 серпня 2019 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретарів судового засідання Гайворонського В.М., Вакулюк Д.С.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини з матір`ю за зустрічною позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , 3-особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служба у справах дітей Деснянської районної в м.Києві державної адміністрації про встановлення порядку участі батька у вихованні неповнолітньої дитини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 15.06.2018 було відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

В ході підготовчого розгляду справи судом, відповідачем ОСОБА_3 було подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 , 3-особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служба у справах дітей Деснянської районної в м.Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини з батьком.

Ухвалою суду, постановленою шляхом внесення до протоколу судового засідання від 17.08.2018 зустрічну позовну заяву було прийнято до спільного розгляду з первинним позовом.

Позивачем ОСОБА_1 було подано заяву про збільшення розміру позовних вимог, а саме про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини з матір`ю.

Ухвалою суду, постановленою шляхом внесення до протоколу судового засідання заяву про збільшення розміру позовних вимог було прийнято до провадження.

29.11.2018 відповідачем ОСОБА_3 було подано суду заяву про зміну предмету зустрічного позову, а саме відповідач звернувся до ОСОБА_1 , 3-особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служба у справах дітей Деснянської районної в м.Києві державної адміністрації про встановлення порядку участі батька у вихованні неповнолітньої дитини.

Ухвалою суду, постановленою шляхом внесення до протоколу судового засідання від 29.11.2018 заяву про зміну предмету зустрічного позову було прийнято судом до розгляду.

Ухвалою суду від 17.01.2019 підготовче судове засідання було закрито та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні.

В судовому засіданні представник позивача за первісним позовом ОСОБА_1 - ОСОБА_2 заявила клопотання про витребування доказів, а саме: Витребувати від Служби у справах дітей Деснянської районної в м.Києві державної адміністрації Висновок Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) психологічного обстеження малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Учасники справи не заперечували проти задоволення клопотання.

Заслухавши доводи клопотання представника відповідача за первісним позовом, вивчивши письмові матеріали справи, суд встановив таке.

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані (у письмовій або електронній формі, речовими об`єктами, висновками експертів, показаннями свідків), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною першою статті 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування тобто обставин, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Незасвідчені або неправильно засвідчені копії документів можуть бути належними, проте недопустимими доказам, оскільки у випадках передбачених законодавством певні обставини справи повинні або не можуть підтверджуватися певними засобами доказування.

Оскільки доказування не може ґрунтуватися на доказуванні, а власне докази повинні відповідати вимогам належності, допустимості, достатності та достовірності, у разі неможливості самостійно надати докази, учасник справи вправі подати клопотання про витребування таких доказів судом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Частиною 3 статті 84 ЦПК України визначено, що у разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

З огляду на матеріали справи, предметом зустрічного позову є визначення місця проживання дитини з батьком.

Оскільки представник позивача за первісним позовом ОСОБА_1 - ОСОБА_2 навела підстави необхідності витребування вказаного доказу, вказавши на обставини, які може підтвердити цей доказ, який має суттєве значення у даній справі, суд вважає, що є всі підстави для задоволення клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст. 53, 77, 84 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Витребувати від Служби у справах дітей Деснянської районної в м.Києві державної адміністрації належним чином засвідчену копію Висновку Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Служба у справах дітей та сім`ї Міського центру дитини №149 від 31.07.2019 року психологічного обстеження малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Витребувані докази направити на адресу Деснянського районного суду міста Києва: 02225 м.Київ, пр. Маяковського, 5-В, протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду, але не пізніше ніж до 01.10.2019 року..

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Відповідно до ст. 382 КК України умисне невиконання службовою особою вироку, рішення, ухвали, постанови суду карається штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя: