Справа № 369/2076/19
Провадження № 2/369/2116/19
РІШЕННЯ

Іменем України

18.11.2019 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Дубас Т.В.,

за участю секретаря - Мазурик Д.С.,

представика позивача Шматко В.О. ,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 , про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією,-

в с т а н о в и в :

У лютому 2019 року позивач звернувся до суду свої вимоги мотивував тим, що між ОСОБА_1 , як споживачем та Приватним акціонерним товариством «Київобленерго», як постачальником електроенергії було укладено Договір про користування електричною енергією (загальний 200586885 (id 641), за умовами якого постачальник постачає електричну енергію Споживачу, а Споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього Договору.

Зазначав, що ст. 526 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ст. 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та ними ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобовязується давати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені говором, а споживач (абонент) зобовязується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Звертав увагу суду, що до договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю - продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Вказував, що ч. 1 ст. 692 цього ж кодексу передбачено, що покупець зобовязаний оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього, якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлений інший строк оплати товару.

Посилався на те, що 17.07. 2018 року уповноваженими представниками Позивача проводився огляд за місцем знаходження електричного обладнання споживача за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час проведення огляду було виявлено факт порушення Правил користування ектричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. № 1357 (далі - ПКЕЕп), зокрема: «…п. 48 ПКЕЕн, а саме самовільне підключення струмоприймачів, електрообладнання до мереж електропостачальника шляхом зняття пломби з клемової кришки. Облік без пломби вважати не розрахунковим…».

За фактом виявлених порушень під час огляду, Позивачем був складений Акт про порушення правил користування електричною енергією № К 039489 від 17.07.2018 р., Відповідач «...від пояснень та підпису відмовився…».

Посилаючись на п. 8.2.6. та п. 8.2.7. Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені становою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики за № 312 від 03.2018 р. (далі - ПРРЕЕ) на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених прелставників оператора системи.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання повідомлення про місце, час і дату засідання комісії або відсутності споживача або його представника за адресою, значеною у даних щодо споживача, наявних в оператора системи, оператор системи правляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про учення поштового відправлення. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дня направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків (п. 8,2.6. ПРРЕЕ), що на думку Позивача повністю було дотримано.

23.08.2018 р. було проведено засідання комісії по розгляду Акту та складено протокол № 293 від 23.08.2018 р. засідання комісії з розгляду Акту порушення користування електричною енергією та вирішено, що порушення сталося з вини Споживача, вчинене відкртим способом і що Акт підлягає розрахунку згідно п. 3.4. Методики, яка затверджена постановою Національної комісії електроенергетики України (НКРЕ) від .05.2006 № 562 (далі - Методика), оскільки мало місце «…самовільне підключення струмоприймачів, електрообладнання до мереж електропостачальника шляхом зняття пломби з клемної кришки …».

Вважав, що ст. 530 Цивільного кодексу України закріплено, що якщо у зобовязанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Обгрунтовуючи заявлені вимоги, позивач посилався на ч. 1 та ч. 3 ст. 2 Закону України «Про житлово - комунальні послуги» (в редакції від 09.11.2017 р. за № 2189-УІП,) визначає, що регулювання цього Закону є відносини, що виникають у процесі надання споживачам послуг з завління багатоквартирним будинком, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення та поводження з побутовими відходами, а також відносини, що виникають у процесі надання послуг з постачання та розподілу електричної енергії і природного газу споживачам у житлових, садибних, садових, дачних будинках.

Норми цього Закону застосовуються з урахуванням особливостей, встановлених іонами, що регулюють відносини у сферах постачання та розподілу електричної енергії і природного газу, постачання теплової енергії, централізованого постачання гарячої води, Ітралізованого водопостачання та централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами.

Відповідно до частини 2 ст. 5 цього закону комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу лродного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, зтачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, водження з побутовими відходами.

Споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо пий порядок та строки не визначені відповідним договором (частина 1 ст. 9 Закону).

Такому праву прямо відповідає вищезазначена норма щодо обов`язку споживача лачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово - комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними.

Позивач вважав, що правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим Пов`язанням, у якому, серед інших прав і обов`язків сторін на боржника покладено виключно певний цивільно - правовий обов`язок з оплати електропостачання, якому респондує право вимоги кредитора (Позивача) вимагати сплату грошей.

У встановлений в повідомленні Позивача від 29.08.2018 р. строк Відповідач обов`язок щодо оплати вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електроенергією, у відповідності до рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду акту №К 039489 від 17.07.2018 р. про порушення правил користування електроенергією у споживача, оформленого протоколом засідання комісії № 293 23.08.2018 р., у повному обсязі не виконав і його основна заборгованість перед Позивачем складає 3 591 грн. 12 коп., що підтверджується, Актом про порушення Правил користування електроенергією у споживача, рішенням комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду акту про порушення правил користування електроенергією у споживача, розрахунком по акту від 17.07.2018 року, повідомлення про оплату за серпень 2018 р. від 29.08.2018 р. по акту від 17.07.2018 року в сумі 3 591 грн. 12 коп.

Позивач зазначав, що рішення засідання комісії Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» по розгляду Акту про порушення Правил користування електроенергією споживачем, що оформлене Протоколом, повністю відповідає фактичним обставинам та вимогам чинного в законодавства.

Оскільки згідно з п. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана правомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Таким чином позивач вважав, що оскільки вартість необлікованої електричної енергії сумі 3 591 грн. 12 коп, відповідачем не відшкодована, а тому ПрАТ «Київобленерго» звернулося до суду за захистом своїх законних прав та інтересів, в якому просило стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго 3 591 грн. 12 коп.- вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та понесені витрати зі сплати судового збору..

У судових засіданнях представник позивача позовні вимоги підтримав. Просив задоволити позов.

Відповідач позовні вимоги не визнав, заперечуючи сам факт укладення та існування договору про користування електричною енергією, виявлення порушення Правил, а саме самовільного підключення, а тому не визнав нарахувань, за необліковану електричну енергію у сумі 3 581 грн, 12 коп. На підставі чого проти позову заперечував, подавши суду відзив на позовну заяву в обґрунтування пред`явлених заперечень стверджував, про необґрунтованість та незаконність саме нарахувань, що проведені позивачем, та тарифу по якому було проведено нарахування з боку Позивача.

Дослідивши матеріали справи, подані заперечення та долучені сторонами докази, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що на момент виникнення спірних правовідносин, вони врегульовувалися Цивільним кодексом України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 р. № 312(ПРРЕЕ), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562(Методика).

В силу ч. 1 ст. 56 Закону України "Про ринок електричної енергії" постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу.

Відповідно до ст. 77 Закону України від 13.04.2017 року № 2019-VIII «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно з п. п. 1-4, 19-20 п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної Комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 року (далі ПРРЕЕ), споживач електричної енергії зобовязаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору, своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень, не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

У відповідності до п. 1.1.1 ПРРЕЕ ці правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби.

Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Як вбачається з матеріалів справи 17 липня 2018р. представниками ПрАТ «Київобленерго», тобто позивача було складено акт про порушення №К039489 в якому зазначено, що при проведенні перевірки дотримання споживачем ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 (характеристика об`єкта - квартира, було виявлено факт порушення пункту 48. ПКЕЕн (Правил користування електричною енергією для населення затверджених постановою КМУ №1357), а саме: «Самовільне підключення струмоприймачів, електрообладнання до мереж енергопостачальника шляхом зняття пломби з клемної кришки. Облік без пломби вважати не розрахунковим.

В акті про порушення№ К039489 зазначено, що він складений за участі споживача ОСОБА_1 однак не містить його підпису, а містить інформацію, що ОСОБА_1 від підпису відмовився в той же час акт про порушення підписано трьома представника ПрАТ «Київобленерго».

В акті про порушення зазначено, що до акту №К039489 додається фото, та речовий доказ, однак в матеріалах справи дані матеріали не містяться, а Позивачем не уточнено про який саме речовий доказ йдеться.

23.08.2018 року позивачем було проведено засідання комісії по розгляду Акту про порушення рішення по якому, оформлено Протоколом №293 (а.с. 18).

У протоколі комісії №293 порушення, що сталося кваліфіковано, як таке, що відбулося з вини споживача, та вчинене відкритим способом.

Згідно рішення комісії акт про порушення №К039489 підлягає розрахунку відповідно до п. 3.4 Методики, а величину розрахункового добового споживання визначити згідно Методики по договірній потужності за період у 182 дні.

Відповідно до інформації зазначеної в протоколі Відповідач не був присутнім під час засідання комісії по розгляду акту про порушення №К039489, однак запрошувався на засідання комісії листом (а.с. 11-13).

Порядок складання акту про порушення правил передбачений п. 8.2.5 ПРРЕЕ, у відповідності до якого, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням:

меж балансової належності;

перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення;

номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення;

фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Таким чином, ПРРЕЕ передбачено обов`язковість участі споживача, або уповноваженого представника при складанні акту про порушення правил, і тільки у разі відмови від підпису в складеному акті, останній вважається дійсним коли його підписало більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

Відповідно до п.4.8 Методики згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення.

З наявного в матеріалах акту про порушення №К039489 від 17.07.2018р, (а.с. 9-10) вбачається, що Відповідач був присутній під час вчинення дій по складанню акту про порушення, однак акт не містить підпису Відповідача, або його представника, а також в акті присутня інформація про те, що Відповідач відмовився від підпису в акті про порушення, а тому його було підписано трьома представниками ПрАТ «Київобленерго» прізвища та посади яких зазначені в акті.

В той же час акт про порушення не підписано особами обов`язковий перелік яких визначено у п.8.2.5 ПРРЕЕ, у разі відмови споживача від підпису даного акту, а від так наслідком недотримання процедури оформлення (підписання) акту про порушення №К039489 від 17.07.2018р є його недійсність.

Таким чином, враховуючи приписи пункту 8.2.5 ПРРЕЕ суд дійшов висновку про те, що Акт про порушення №К039489 є недійсним та не може слугувати підставою для нарахування споживачу вартості необлікованої електричної енергію за порушення, зафіксоване таким актом.

Як встановлено судом, та випливає з акту про порушення №К039489 від 17.07.2018р підставою складення акту є те, що Відповідач порушив п. 48 ПКЕЕН (Правил користування електричною енергією для населення, що затверджені постановою КМУ №1357).

Досліджуючи дану обставину, суд звернув увагу на те, що відповідно до Постанови КМУ від 20.06.2018 року №502 «Про визнання такими, що втратили чинність деяких постанов Кабінету Міністрів України», Правила користування електричною енергією для населення, що були затверджені постановою КМУ №1357 від 26.07.1999 року втратили свою чинність 20.06.2018 року. Таким чином на дату складання акту про порушення №К039489 від 17.07.2018р даний нормативно правовий документ не врегульовував відносини між сторонами, а тому фактично відповідач не міг порушувати його приписи, а позивач як енергопостачальник керуватися його нормами.

Посилання позивача на обставину самовільного підключення до електромережі за наявності договору про користування електричною енергією, що визнано самим позивачем належними та допустимими доказами не підтверджено.

Разом з тим як вбачається з акту технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії № 175915 від 12.01.2016 року, та акту про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому №229000 від 12.01.2016 року (а.с.64-65) за адресою відповідача, уповноваженим представником ПрАТ «Київобленерго» була виконана заміна електролічильника у зв`язку із його непрацездатністю на новий типу НІК 2102-02 зав №6344938, що був встановлений на сходовій клітині в будинку АДРЕСА_2 та опломбований пломбою Позивача, як енергопостачальника, що підтверджено вищевказаними актами.

Відповідно до п.1.2 ПРРЕЕ під самовільним підключення слід розуміти - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення (у тому числі після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що є підставою для оформлення акта про порушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії внаслідок такого підключення;

Докази які б підтверджували проведення робіт з боку позивача, в тому числі по відключенню Відповідача від електромережі в період між датою складання актів 12.01.2016 року та датою складання акту про порушення №К039489 від 17.07.2018 року до суду не надано.

Враховуючи вищевикладене, позивачем у суді не доведено та не підтверджено належними та допустимими доказами той факт, який би дозволяв трактувати, що з боку відповідача були вчинені дії, які б давали підстави вважати, що відповідач допустив самовільне підключення до електричних мереж у розумінні п. 1.2. ПРРЕЕ.

А від так викладена в акті про порушення обставина, як (мовою документа) «…порушення п. 48 ПКЕЕ, а саме самовільне, підключення струмоприймачів, електрообладнання до мереж енергопостачальника шляхом зняття пломби з клемної кришки. Облік без пломби вважати не розрахунковим…» є тільки припущенням Позивача та у розумінні Закону, ПКЕЕН, та норм ЦПК не являється обґрунтованим належними доказами, які б встановлювали сам факт порушення. А тому не може бути взято судом до уваги, та тлумачитися як порушення.

Судом досліджено, що у відповідності до п.2.3.4. ПРРЕЕ відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Як зазначено в акті №229000 від 12.01.2016 р (а.с. 64) електролічильник, що обліковує електроенергію у квартирі відповідача, та пломба якою він (клемна кришка) опломбований знаходиться в щиту сходових клітин та мають вільний доступ до них. Таким чином відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд враховував в тому числі і те, що нормами ПРРЕЕ визначено, що Відповідач не може нести відповідальності за збереження приладу обліку та пломб, що на ньому встановлені оскільки фактично не може контролювати та гарантувати доступу до приладу обліку та пломб, що на ньому встановлені.

Разом з тим суд не погоджується із висновками комісії, щодо визначення величини добового споживання, що застосована до Відповідача, та проведена із застосуванням п. 3.4 Методики при розгляду акту про порушення №К039489, що оформлено протоколом №293 з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що акт про порушення правил №К039489 був складений в результаті виявлення представниками позивача самовільного підключення квартири до електромережі.

Відповідно до пп.4) п.3.1 Ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку;

Досліджуючи представлені Позивачем докази у вигляді розрахунку по акту №К039489 (а.с. 15) суд звернув увагу, що в останньому зазначено, що розрахунок проведено за порушення п.3.1.3 по формулі 3.1, коли в протоколі комісії №293 від 23.08.2018р рішенням комісії по розгляду акту № К039489 вказано про застосування п. 3.4 Методики.

Від так розрахунок проведено за порушення пп.3) п.3.1 як за порушення що призвело до пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів), а не за те порушення, яке було зафіксовано в акті №К039489.

Суд не погоджується із розрахунком, що був проведений комісією рішення якої оформлено протоколом №293 (а.с. 18). Оскільки комісією при здійсненні даного розрахунку, не було обґрунтовано величину договірної потужності (Р дог) у 5 кВт (кіловат) оскільки при розгляді акту про порушення серед розглянутих документів, досліджено тільки пакет із речовим доказом. При цьому договір про користування електричною енергією на який посилався позивач до суду надано не було, а тому судом поставлена під сумнів договірна величина потужності у 5 кВт, що застосовано у розрахунку.

Разом з тим суд оцінює критично доводи відповідача стосовно того, що відсутність письмово оформленого договору з Позивачем позбавляє Відповідача обов`язку оплачувати надані йому послуги.

В той же час, як роз`яснено у п.2 постанови Пленуму ВС № 6 від 27.03.92 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» суди повинні мати на увазі, що відповідно шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Наявність вини Відповідача, та протиправності його дій, у даних обставинах Позивачем у суді не доведена.

У відповідності до ч.6, ст. 81 ЦПК доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що доводи викладені позивачем стосовно заподіяння відповідачем позивачу саме майнової шкоди у розмірі 3591 грн, 12 коп, зокрема неправомірними діями не підтверджені належними та допустимими доказами.

Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч. ч. 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оцінка доказів - завершальний етап процесу доказування. Вона полягає в перевірці судом доброякісності засобів доказування, що має на меті визначити їх доказову силу.

Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (п. 27 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»).

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про необхідність відмови в задоволенні позову.

Обґрунтовуючи своє рішення, суд приймає до уваги вимоги ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», відповідно до якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини зазначені в рішенні у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 2958. Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Керуючись керуючись ст.ст. 15, 16, 611, 629 ЦКУ, ст.77 ЗУ «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018р, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562, ст.ст. 4, 76, 77, 79, 80, 81, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд-,

в и р і ш и в :

У задоволенні позову Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення(виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скаргу на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 25 листопада 2019 року.

Суддя: Т.В. Дубас