ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3074/19
провадження № 2/753/4444/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"25" вересня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Мицик Ю.С.
при секретарі Пугач Д.С.
за участю позивача ОСОБА_1
представника позивача ОСОБА_2
відповідач не з`явилася
представник третьої особи не з`явився
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3 (далі по тексту - відповідач) про визнання її такою, що втратила право користування жилим приміщенням.
Свої вимоги мотивував тим, що ОСОБА_3 є його колишньою дружиною. Відповідач з 2014 року та по теперішній час не проживає в квартирі АДРЕСА_1 , комунальні послуги не сплачує, квартирою не цікавиться, поточний ремонт не здійснює.
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 18.02.2019 відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін для розгляду справи по суті в судовому засіданні.
В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги, вважали їх обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, відзив на позов не надіслала, про день, час та місце розгляду справи були повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила, заяви про розгляд справи у її відсутність до суду не надходило.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність відповідача за наявними матеріалами справи та ухвалити заочне рішення відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, оскільки позивач та його представник не заперечували проти заочного розгляду справи.
Третя особа в судове засідання свого представника не направила, однак надала заяву про розгляду справи за її відсутністю.
Заслухавши пояснення позивача та його представника, допитавши свідка та дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 30.10.2000, серії НОМЕР_1 , копія якого наявна в матеріалах справи.
Відповідно до витягу наданого Реєстром територіальної громади м. Києва від 15.02.2019, ОСОБА_3 зареєстрована в АДРЕСА_1 .
Як вбачається з матеріалів справи, 19.07.1995 між сторонами був зареєстрований шлюб Відділом реєстрації актів цивільного стану Печерського району міста Києва, актовий запис № 436.
Рішенням суду Російської Федерації 14.08.2017 шлюб між позивачем та відповідачем був розірваний. Крім того, сторонами було укладено шлюбний договір, який посвідчений нотаріусом м. Москви Семчуковою О.А. за реєстровим № 3-1967, відповідно до якого квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 буде належати позивачу особисто на праві індивідуальної приватної власності у разі розірвання шлюбу, а квартира АДРЕСА_3 , буде належати відповідачу.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 у своїх показах зазначив, що з вересня 2018 року, за згодою позивача, він проживає у АДРЕСА_1 . Після розірвання шлюбу між сторонами, дружину позивача - ОСОБА_3 в спірній квартирі він не бачив, як йому відомо комунальні послуги відповідач не сплачує, поточний ремонт у квартирі не здійснює.

Статтею 317 ЦК України передбачено, що власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місце знаходження майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

У відповідності до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Тобто, власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, як постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час.

Відповідно до ст.405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Відповідач не мешкає в спірній квартирі без поважних причин понад один рік, але зареєстрована, чим порушує право власності позивача, позбавляє можливості розпорядитись своїм майном на власний розсуд, тобто позивач обмежений у здійсненні свого права власності. Факт реєстрації в квартирі, завдає додаткових матеріальних витрат на оплату комунальних послуг.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Положеннями ст.ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

В свою чергу, у ході розгляду даної справи відповідачем, у порядку статті 81 ЦПК України, не було надано суду належних і допустимих доказів на спростування заявлених позовних вимог, а також не було обґрунтовано наявність передбачених статтею 82 ЦПК України обставин, які б зумовлювали звільнення від доказування наявності наведених ним обставин.

Приймаючи до уваги викладене, суд визнає вимоги позову обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись стст. 141, 274-279, 280-282, 263-265, 280, 352, 354-355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ

Позовні вимоги - задовольнити.

Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуто Дарницьким районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

Позивач має право оскаржити рішення до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо рішення було проголошено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_3 .

Третя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, місцезнаходження: м. Київ, вул. С. Олійника, 21.

Суддя: