Справа № 305/2026/19
Провадження по справі 2/305/771/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.11.2019 року. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

судді - Тулика І.І.

за участі: секретаря судового засідання - Шемота М.І.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в місті Рахів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Рахівської міської ради Закарпатської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Рахівської міської ради Закарпатської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дядько позивачки, ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне йому на праві приватної власності майно, а саме: незавершений будівництвом об"єкт : кафе-магазин, готовність якого складає 43% та знаходиться на земельній ділянці площею 150 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 . На випадок своєї смерті ОСОБА_2 залишив заповіт, посвідчений 25.05.2012 року державним нотаріусом Рахівської державної нотаріальної контори Кицкою М.М. та зареєстрований у реєстрі за №2-472. Згідно зазначеного заповіту спадкодавець все належне йому майно на день смерті заповів їй, ОСОБА_3 . Даний заповіт не змінений та не відмінений. За покійним ОСОБА_2 спадщину ніхто не прийняв, оскільки до нотаріуса у строки, встановлені ст.1270 ЦК України ніхто не звертався і спадкова справа була відкрита лише 23.10.2019 року на підставі її звернення до Рахівської держнотконтори. Однак, нотаріусом у видачі свідоцтва на право на спадщину за заповітом було їй відмовлено через відсутність факту прийняття спадщини, так як вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини. Повідомляє, що у встановлений законом шестимісячний строк до Рахівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини вона звернутися не могла із поважних причин. Поважними причинами назвала те, що вона ні на момент складання заповіту, ні на момент смерті заповідача, їй не було відомо про існування вказаного заповіту та про те, що у заповіті її вказано як спадкоємця. Із заповідачем вона разом не проживала. Про існування заповіту їй стало лише відомо на даний момент. Враховуючи свою необізнаність про наявність заповіту та його зміст, вона як спадкоємець не звернулася у встановлений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. У зв"язку з чим просила визначити для неї, ОСОБА_1 , додатковий строк , тривалістю в три місяці, для подання до відповідної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачка ОСОБА_1 в підготовче засідання не з"явилася. ЇЇ представником ОСОБА_4 подано до суду заяву, в якій просить справу розглянути та винести рішення в підготовчому засіданні без його та позивачки участі. Позовні вимоги підтримує.

Представник відповідача в підготовче засідання не з"явився. Міський голова В.В.Медвідь надав заяву, в якій позовні вимоги визнав, та просить позов задовольнити і розглянути справу без представника Рахівської міської ради.

Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Вивчивши матеріали справи та дослідивши їх доказами, враховуючи визнання позову відповідачем, що не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку про наявність підстав для ухвалення рішення в підготовчому засіданні, та задоволення позову з огляду на таке.

У відповідності зі ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно п. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, необхідний для подачі ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 являється спадкоємцем спадкування за заповітом, після смерті, ІНФОРМАЦІЯ_1 , дядька, ОСОБА_2 .

З настанням смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на все належне йому спадкове майно, в тому числі і нерухоме, спадкоємцем якого являється ОСОБА_1 . Однак останньою пропущено встановлений законодавством строк на оформлення прав на спадщину, який обчислюється в шість місяців з дня смерті спадкодавця ОСОБА_2 , в даному випадку з 2 липня 2012 року.

Та обставина, що позивачка не знала про існування заповіту, визнаються судом поважними причинами, з яких вона не змогла своєчасно юридично оформити прийняття спадщини за заповітом, що залишилася після смерті ОСОБА_2 .

Крім того, правовою позицією Верховного суду в справі №6-1320цс17 від 23 серпня 2017 року, необізнаність спадкоємця про існування заповіту була визнана поважною причиною для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Таким чином, у суду є всі підстави для визначення позивачці додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 5 ст. 267 ЦК України, якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

Питання відшкодування судових витрат позивачкою не ставилося, у зв"язку з чим вони залишаються за позивачкою.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 13, 76-81, 141, 200,206, 263, 265, ст.268, 273, 354 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визначити для ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканки АДРЕСА_1 , додатковий строк , тривалістю в три місяці, для подання до відповідної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судовий збір в сумі 768,40 гривень залишити за позивачкою.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя: Тулик І.І.