справа № 563/1101/19
УХВАЛА

23 серпня 2019 року м. Корець

Суддя Корецького районного суду Рівненської області Загородько Н.А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яа не заявляє самостійних вимог: Корецька районна ДНК, про визнання свідоцтв про право на спадщину недійсними та визнання права власності на спадкове майно,

встановив:

Позивач звернувся до суду з даним позовом.

Згідно вимог ЦПК України звернення до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів особи здійснюється шляхом предявлення позову, форма і зміст якого повинні відповідати вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України.

Розглянувши вказану позовну заяву суд вважає, що вона не відповідає вимогам ст.175,177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Стаття 177 ЦПК України встановлює, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особи позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.п.2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особи позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 13 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою). Якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Враховуючи те, що позивачем під час звернення до суду з вказаним позовом було заявлено три вимоги немайнового характеру та три вимоги майнового характеру, однак до матеріалів справи не додано квитанції про сплату судового збору за дані вимоги, а тому позивачу необхідно доплатити судовий збір та надати суду оригінал квитанції.

У відповідності до вимог п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності"під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

За викладених обставин, позивач має зазначити дійсну вартість майна на момент звернення до суду з заявленим позовом, надати підтвердження дійсної вартості спірного майна (висновок (звіт) про оцінку майна) та сплатити судовий збір згідно ціни позову.

Разом з тим, за положеннями ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Проте, позивачем не наведено у позові положень чинного законодавства, зокрема ЦК України, які є підставами для відновлення порушених прав позивача визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину та визнання права власності за позивачем.

При цьому зі місту п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 р. № 7 вбачається, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Проте матеріали вищевказаної справи не містять відповідної відмови нотаріуса.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного СудуУкраїни № 7від 30 травня 2008 року „Про судову практику у справах про спадкування " відповідачами у справі запозовом про визнання права власності є спадкоємці, які прийняли спадщину.

Отже, позивачу необхідно уточнити відповідачів у справі, оскільки після смерті ОСОБА_3 окрім ОСОБА_2 спадщину також прийняла ОСОБА_4 ..

За таких обставин позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши стороні строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст.175, 177, 185 ЦПК України,

ухвалив :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яа не заявляє самостійних вимог: Корецька районна ДНК, про визнання свідоцтв про право на спадщину недійсними та визнання права власності на спадкове майно- залишити без руху.

Надати позивачу строк для виправлення недоліків позовної заяви, на які вказано в ухвалі, протягом п`яти днів з часу отримання копії ухвали суду.

Копію ухвали надіслати для відома позивачу.

Розяснити позивачу, що в разі якщо у строк, встановлений судом, недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: