КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 листопада 2019 року

м. Київ

справа №358/153/19

провадження № 22-ц/824/15182/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді- Кравець В.А.,

суддів - Мазурик О.Ф., Махлай Л.Д.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - ОСОБА_2

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргувідповідача ОСОБА_3

на ухвалу Богуславського районного суду Київської області від 06 вересня 2019 року у складі судді Корбута В.М.

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2019 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням.

Заочним рішенням Богуславського районного суду Київської області від 03 квітня 2019 рокупозов задоволено.

Визнано ОСОБА_2 такою, що втратила право користування будинком АДРЕСА_1 зі зняттям її з реєстраційного обліку.

Вирішено питання судових витрат.

У квітні 2019 року ОСОБА_5 звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення Богуславського районного суду Київської області від 06 вересня 2019 року, в якій просила скасувати заочне рішення суду та призначити справу до розгляду в загальному порядку; стягнути судовий збір з ОСОБА_1 ; покласти судові витрати на позивача; стягнути з ОСОБА_1 у рахунок відшкодування моральної шкоди 2 000 грн; розглянути питання притягнення до відповідальності ОСОБА_1 за надання суду завідомо неправдивих показань, а саме, довідки про склад сім`ї №347 від 25 січня 2019 року.

Ухвалою Богуславського районного суду Київської області від 06 вересня 2019 року заяву ОСОБА_6 про перегляд заочного рішення визнано неподаною та повернуто заявнику.

Не погоджуючись з указаною ухвалою, 09 жовтня2019 року ОСОБА_5 звернулася до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу, як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права.

Апеляційну скаргу мотивує тим, що ухвалу Богуславського районного суду Київської області від 12 серпня 2019 року, якою заяву відповідача про перегляд заочного рішення залишено без руху, отримала 27 серпня 2019 року та, усунувши недоліки, 30 серпня 2019 року направила засобами поштового зв`язку до суду.

Звертає увагу на те, що вчасно усунула недоліки заяви, а саме, у строк, установлений ухвалою суду.

Згідно із частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами відповідно до частини другої статті 369 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача Кравець В.А., обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Повертаючи заяву про перегляд заочного рішення, суд першої інстанції виходив з того, що станом на 06 вересня 2019 року позивачем виявлені судом недоліки заяви про перегляд заочного рішення не усунуто, а відтак заява вважається неподаною та підлягає поверненню.

Статтею 263 ЦПК України установлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим та має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеного цим Кодексом. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Проте, оскаржувана ухвала не відповідає указаним нормам, що згідно статті 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Частиною першою статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом установлено, що 22 квітня 2019 року ОСОБА_6 звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення Богуславського районного суду Київської області від 03 квітня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Ухвалою Богуславського районного суду Київської області від 12 серпня 2019 року заяву про перегляд заочного рішення залишено без руху. Встановлено заявнику строк для усунення виявлених недоліків 5 днів з дня вручення копії ухвали про залишення заяви без руху.

Залишаючи позовну заяву без руху, суд першої інстанції виходив з того, що подана заява не відповідає вимогам статті 285 ЦПК України, оскільки містить недоліки, які перешкоджають відкриттю провадження у справі, а саме, у заяві не зазначено номер засобів зв`язку відповідача; не зазначено щодо обставин, які свідчать про поважність причин неявки відповідача в судове засідання та неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву і доказів про це; не зазначено про докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача. Окрім того, відповідачем не сплачено судовий збір за подання заяви про перегляд заочного рішення.

Статтею 285 ЦПК України встановлено вимоги до форми та змісту заяви про перегляд заочного рішення.

Так, зі змісту частин першої, другої та шостої статті 285 ЦПК України убачається, що заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі.

У заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено:

1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення;

2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку;

3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це;

4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача;

5) клопотання про перегляд заочного рішення;

6) перелік доданих до заяви матеріалів.

До заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

Відповідно до частини восьмої статті 285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно норм частин першої та другої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву (заяву) подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 176 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви (заяви) постановляє ухвалу про залишення позовної заяви (заяви) без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви (заяви) без руху зазначаються недоліки позовної заяви (заяви), спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви (заяви) без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви (заяви) у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (заявникові) (частина третя статті 185 ЦПК України).

У випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до частини шостої статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є, зокрема, день проставлення у поштовому відділенні відмітки про вручення судового рішення.

З матеріалів справи убачається, що копію ухвали Богуславського районного суду Київської області від 12 серпня 2019 року про залишення заяви без руху ОСОБА_6 отримала 27 серпня 2019 року, на підтвердження чого в матеріалах справи міститься рекомендоване повідомлення про вручення (а.с. 50).

Ухвалою Богуславського районного суду Київської області від 06 вересня 2019 року заяву про перегляд заочного рішення визнано неподаною та повернуто заявнику з підстав того, що ОСОБА_6 станом на день постановлення ухвали не усунуто недоліки заяви.

09 вересня 2019 року, тобто вже після постановлення оскаржуваної ухвали, судом першої інстанції зареєстрована заява ОСОБА_6 про усунення недоліків заяви про перегляд заочного рішення.

Дослідивши матеріали справи, колегією суддів установлено, що 30 серпня 2019 року відповідач направила засобами поштового зв`язку на адресу суду першої інстанції заяву про усунення недоліків, а також оригінал квитанції про сплату судового збору на визначену судом суму, що підтверджується документами, які містяться у справі (а.с. 66-67, 80-83).

Таким чином, отримавши 27 серпня 2019 року копію ухвали Богуславського районного суду Київської області від 12 серпня 2019 року, відповідач вже 30 серпня 2019 року, тобто протягом установлених судом п`яти днів, направила на адресу суду заяву про усунення недоліків.

Вказані обставини свідчать про те, що ОСОБА_6 вчинила всі необхідні дії, спрямовані на виконання ухвали Богуславського районного суду Київської області від 12 серпня 2019 року у строк, установлений цією ухвалою.

Таким чином, ураховуючи наведене, колегія доходить висновку, що суд першої інстанції, встановивши строк для усунення недоліків заяви про перегляд заочного рішення у п`ять днів з дня отримання копії ухвали, будучи обізнаним про те, що ОСОБА_6 отримала копію ухвали про залишення її заяви без руху лише 27 серпня 2019 року, не дотримався необхідного з урахування часу на поштову пересилку терміну, внаслідок чого дійшов передчасного висновку про повернення заяви.

Згідно частини третьої статті 8 Конституції України звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Право на справедливий судовий розгляд також закріплено Міжнародним пактом про громадянські і політичні права та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (частина перша статті 6). Право на справедливий судовий розгляд охоплює і право кожного на доступ до правосуддя. У доктрині Європейського суду з прав людини та його практиці "право на суд" передбачено, зокрема, що особа повинна мати доступ до незалежного, неупередженого та компетентного суду.

У своєму рішенні в справі "Голдер проти Сполученого Королівства", 1975 р. суд відзначив: "Було б неприйнятним, на думку Суду, якби ч. 1 ст. 6 детально визначала процесуальні гарантії сторонам у судовому провадженні, не забезпечивши, насамперед, того, без чого користування такими гарантіями було б неможливим, а саме: доступу до суду. Характеристики "справедливості, публічності та оперативності судового провадження були б марними за відсутності судового провадження". Тож право на доступ до правосуддямає дуже важливе значення і без сумніву його необхідно вважати засадою.

Отже, виходячи з вищенаведеного, колегія доходить висновку, що місцевий суд не врахував вищенаведені обставини, у зв`язку з чим зробив передчасний та помилковий висновок про повернення заяви про перегляд заочного рішення, що призвело до неправильного вирішення питання та постановлення ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Таким чином, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду - скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 368, 369, 374, 379, 381, 382, 384 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_3 - задовольнити.

Ухвалу Богуславського районного суду Київської області від 06 вересня 2019 року - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набираєзаконної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання до цього суду касаційної скарги.

Головуючий В.А. Кравець

Судді О.Ф. Мазурик

Л.Д. Махлай