Провадження 2/127/2881/19
УХВАЛА

23 серпня 2019 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Сичук М.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , інтереси якого представляє ОСОБА_1 , до ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним.

Зазначена позовна заява не відповідала вимогам, встановленим ст. 175 ЦПК України, а тому ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 05.08.2019 року, яку ОСОБА_1 , отримав 12.08.2019 року, її було залишено без руху відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України з метою усунення недоліків.

19.08.2019 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 на усунення недоліків позовної заяви, однак недоліки було усунуто лише частково.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху було вказано, що у порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, а також з позовної заяви та матеріалів доданих до неї не вбачається підстав, які могли б звільнити позивача від сплати судового збору.

Однак, усуваючи недоліки, позивач зазначив, що «відповідно до ч. 5 п. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: особи, які страждають на психічні розлади, та їх представники - у справах щодо спорів, пов`язаних з розглядом питань стосовно захисту прав і законних інтересів особи під час надання психіатричної допомоги».

Справа про визнання заповіту недійсним не належить до категорії справ у спорах пов`язаних з розглядом питань стосовно захисту прав і законних інтересів особи під час надання психіатричної допомоги, а тому суд вважає помилковим посилання заявника на положення п. 5 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», як на підставу звільнення від сплати судового збору.

Однак, як зазначав суд в ухвалі про залишення позовної заяви без руху «…в матеріалах справи є копія довідки до огляду МСЕК, серії 10 ААА № 308587, з якої видно, що у позивача ОСОБА_2 , друга група інвалідності, загальне захворювання, безтерміново. Також в матеріалах справи є копія посвідчення № 79, з якого вбачається, що позивач ОСОБА_1 , згідно рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 20.01.2014 року (справа № 127/89/14) призначений опікуном над ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , та над його майном. Отже, виходячи з наведеного вище суд вважає, що позивач ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (як законний представник ОСОБА_2 ) звільнені від сплати судового збору, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 9 ЗУ «Про судовий збір», яким від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю. Відповідно до ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру. Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є не тільки законним представником ОСОБА_2 , а і позивачем, таким чином, ОСОБА_1 , слід сплатити судовий збір в сумі 768,40 грн., та подати про це до суду відповідні документи або надати докази від звільнення його від сплати судового збору….».

Отже, недоліки позовної заяви усунуто лише частково, однак повторне залишення позовної заяви без руху чинним цивільним процесуальним законодавством не передбачене.

При цьому, суд наголошує, що забезпечення позивачеві доступу до суду не може порушувати право іншої сторони (відповідача) на отримання позовної заяви, яка б за формою та змістом відповідала вимогам, встановленим ст. 175 ЦПК України, а також не складалася з кількох окремих заяв (позовної заяви та заяви, поданої з метою усунення недоліків, яка подана позивачем лише у одному примірнику).

Надання переваги одній стороні шляхом відкриття провадження у справі на підставі позовної заяви, яка за формою та змістом не відповідає вимогам Цивільного процесуального кодексу України, буде порушенням принципу змагальності сторін цивільного судочинства щодо іншої сторони, що є неприпустимим.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору,позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду; якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним вважати неподаною та повернути позивачеві.

Одночасно суд роз`яснює позивачеві, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Вінницького апеляційного суду через Вінницький міський суд Вінницької області протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя