07.11.2019 Справа № 363/2939/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2019 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючогосудді Чіркова Г.Є.,

при секретарі Гавриленко Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа Сухолуцька сільська рада Вишгородського району Київської області про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів,

встановив:

представник Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській областізвернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що 28 жовтня 2017 року близько 08 год. 30 хв. відповідач на Київському водосховищі в районі с. Сухолуччя, Вишгородського району Київської області проводив промисловий вилов риби з плаваючого засобу «ЯКИ 0243», за допомогою сітчастих знарядь лову, а саме двох сіток з жилки а = 60 мм, h = 1,5 м, 1 = 70 м; а = 60 мм, h = 1,5 м, 1 = 70 м, використання яких заборонено. При цьому незаконно виловив рибу: лящ 6 штук, щука 4 штуки, карась 62 штуки, сазан 1 штука, білизна 1 штука, окунь 2 штуки, на загальну суму 19 642 грн. 80 коп. Чим порушив п.п. 6.1.1, 13.3 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В зв`язку із тим, що при накладенні на відповідача адміністративного стягнення питання відшкодування збитків, нанесених рибному господарству України судом не вирішено, позивач просить стягнути з відповідача майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 19 642 грн. 80 коп. та судові витрати.

Представник позивача в судове засідання не прибув, надіслав до суду заяву, в якій просив позов задовольнити в повному обсязі та розглянути справу за його відсутності.

Відповідач, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи до суду не прибув. Направив суду заяву про закриття провадження у справі, зазначив, що постановою цього ж суду від 18 січня 2018 року його притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено стягнення. Доказів заподіяння ним збитків під час розгляду вказаної справи не здобуто, тому судом відмовлено у задоволенні в стягненні з нього збитків на користь рибного господарства.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Як убачається з матеріалів справи, постановою Вишгородського районного суду Київської області від 18 січня 2018 року, яка набрала законної сили, відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн.

З копії опису-оцінки складеної головним державним інспектором ОСОБА_2 .І. встановлено, що ОСОБА_1 виловив рибу: лящ 6 штук, щука 4 штуки, карась 62 штуки, сазан 1 штука, білизна 1 штука, окунь 2 штуки в кількості 80 штук.

Згідно розрахунку збитків до протоколу про адміністративне правопорушення № 000319 від 28 жовтня 2017 року, які проводились відповідно до методики розрахунку збитків відповідно до порушень правил рибальства та охорони водних живих ресурсів, затверджених наказом Міністерством аграрної політики України та Міністерства навколишнього природного середовища України від 12 липня 2004 року № 248/273, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 12 листопада 2004 року № 1445/10045, збитки завдані відповідачем складають 19 642 грн. 80 коп.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 28 жовтня 2017 року на Київському водосховищі в районі с. Сухолуччя Вишгородського району, Київської області 28.10.2017 року о 08 годині 30 хвилин, відповідальний за вилов гр. ОСОБА_1 проводив промисловий лов риби. Лов проводив з плавзасобу «ЯКИ 0243», за допомогою двох сіткоснасних знарядь лову, а саме сіток з жилки a=60мм., h=1,5м., l=70м., a=60мм., h=1,5м., l=70м., використання яких заборонено. При цьому виловив рибу: рибу: лящ 6 штук, щука 4 штуки, карась 62 штуки, сазан 1 штука, білизна 1 штука, окунь 2 штуки, на загальну суму 19 642 грн. 80 коп. Чим порушив ст.6.1.1. правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України; п.13.3. правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, відповідальність за яке передбачено ч.4 ст.85 КУпАП, ст.63 Закону України «Про тваринний світ».

Як вбачається з квитанції № 141 від 28 жовтня 2017 року вага виловленої відповідачем риби складає 54 кг.

Згідно довідки цін на рибу станом на 28 жовтня 2017 року складеної ФОП ОСОБА_3 , вартість 1 кг. риби, а саме лящ складає 18 грн., сазана 45 грн., щуки 45 грн., карася 20 грн., окуня 20 грн., білизни 20 грн.

Відповідно приймального акту № 1402 від 20 листопада 2017 року Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській областіу Черняка А. ОСОБА_4 . вилучено 2 сітки з жилки а = 60 мм, h = 1,5 м, 1 = 70 м; а = 60 мм, h = 1,5 м, 1 = 70 м.

Відповідно до ч.ч. 4, 6 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ст. 34 Закону України "Про тваринний світ" користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані: додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати.

Відповідно до ст. 63 Закону України "Про тваринний світ" порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Згідно з ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у , зокрема, перевищенні лімітів та порушенні інших вимог використання природних ресурсів.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або

погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про тваринний світ" громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування у повному обсязі, до яких відносяться витрати, які особа мусить зробити для відновлення пошкодженого майна.

Згідно з ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно п. 6.1.1 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України здійснювати промисел згідно з Правилами, Режимами рибальства та іншими вимогами законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів.

Відповідно до п. 13.3 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України сітки з вічком 52-68 мм у дніпровських водосховищах, в усіх інших водних об`єктах - сітки з вічком 42-68 мм.

Згідно роз`яснень даних у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6, шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини, крім випадків, передбачених ст.456 ЦК.

Оскільки постановою Вишгородського районного суду Київської області від 18 січня 2019 року відповідача визнано винним у вчинення адміністративного правопорушення й накладено адміністративне стягнення за незаконний вилов риби, суд доходить висновку, що на нього слід покласти цивільну відповідальність по відшкодуванню майнової шкоди, яку він завдав своїми неправомірними діями.

За наслідками складеного протоколу, відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності й накладено стягнення.

До того ж постанова суду від 18 січня 2018 року щодо ОСОБА_1 за незаконний вилов риби в частині певної її кількості за відсутністю події чи складу правопорушення згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП не закривалась.

Крім того вирішення питання про відшкодування з правопорушника майнової шкодипід час розгляду справи про адміністративне правопорушення є правом суду, а не обов`язком, оскільки зазначене питання вирішується в порядку цивільного судочинства (ч. 3 ст. 40 КУпАП).

Разом з тим постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.

Однак судом встановлено, що неправомірні дії відповідача мали місце, що вчинені ним 28 жовтня 2017 року, які були неправомірними й між цими діями і шкодою завданою позивачу є безпосередній причинний зв`язок.

З вищевикладеного вбачається, що відповідач здійснював незаконний вилов риби, оскільки дані щодо здійснення відповідачем законного вилову риби в матеріалах цивільної справи та адміністративного матеріалу № 363/4600/17 відсутні.

Під час розгляду даної цивільної справи встановлено докази розміру завданого відповідачем збитку, сума якого складає 19 642 грн. 80 коп., яка підлягає стягненню з відповідача.

Також суд не може дійти висновку, що прийнята в порядку КУпАП постанова від 18 січня 2019 року про притягнення відповідача до адміністративної відповідальності є рішенням суду з приводу цивільного спору між тими самими сторонами, про той же самий предмет й тих самих підстав і тому підстав, для закриття цієї справи згідно п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК не встановлено.

При цьому порядок і завдання розгляду справи про адміністративне правопорушення згідно КУпАП не слід ототожнювати з розглядом цивільних спорів про невизнані, оспорювані чи порушені права, свободи чи законні інтереси в порядку цивільного судочинства.

За таких обставин судом виявлено порушене право позивача, яке підлягає захистові, а пред`явлений позов задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись статтями 259, 268, 268, 280 ЦПК України,

вирішив:

позовну заяву задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів майнову шкоду в розмірі 19 642 грн. 80 коп., а також судовий збір в розмірі 1762 грн., а всього 21 404 (двадцять одна тисяча чотириста чотири) грн. 80 (вісімдесят) коп.

Повне судове рішення складено 20 листопада 2019 року.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його підписання.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області протягом 30 днів з дня його підписання.

Позивач: Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Тургеніївська, 82-А, .

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає в АДРЕСА_1 .

Третя особа: Сухолуцька сільська рада, Вишгородського району Київської області, знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, с. Сухолуччя, вул. Леніна, 3, .

Суддя