КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 серпня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Панченка М.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_2 , на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Біляєв Володимир Олександрович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Глушко Ліана Володимирівна, про витребування майна, скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та вселення до квартири,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 20 травня 2019 року у задоволенні указаного вище позову відмовлено.

Не погодившись з таким судовим рішенням, 19 червня 2019 року представник позивача подала апеляційну скаргу, яка ухвалою Київського апеляційного суду від 09 липня 2019 року залишена без руху з підстав несплати заявником судового збору, а позивачу надано строк 10 днів для усунення недоліків апеляційної скарги.

26 липня 2019 року на адресу Київського апеляційного суду від ОСОБА_2 надійшла заява про звільнення від сплати судового збору з посиланням на скрутний матеріальний стан заявника.

Згідно ч.ч. 1,3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Зазначаючи про те, що розмір судового збору, який підлягає сплаті в даному випадку, перевищує 5% її доходу за 2018 рік, позивач послалася на те,що єдиним джерелом її доходу є пенсія за віком, яка у 2018 році становила 1616 грн. 35 коп. щомісяця.

Разом з тим, позивачем не надано суду жодного документу з органів ДФС, з якого б слідувало, що ОСОБА_2 не отримує/не отримувала у 2018 році будь-яких інших доходів, окрім пенсії.

Таким чином, з огляду на викладене вище у суду на даний момент відсутні підстави вважати, що матеріальний стан позивачки перешкоджає останній сплатити судовий збір за подання даної апеляційної скарги, а тому у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»(в редакції, чинній на момент подання апеляційної скарги) за подання апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір, що підлягає сплаті, складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

При цьому, згідно ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового і немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи ціну позову, ставка судового збору, що підлягала сплаті при зверненні до суду з позовною заявою станом на серпень 2017 року, в частині майнових вимог про витребування майна - складала 8000 грн. 00 коп.

Крім того, позивачем заявлено 2 окремі немайнові вимоги, за які судовий збір підлягав сплаті у розмірі 1280 грн.(640 грн. х 2).

Отже, судовий збір, що підлягав сплаті при зверненні до суду з позовом, становив 9280 грн.

Таким чином, за подання апеляційної скарги на указане рішення суду ОСОБА_2 має сплатити 13 920 грн. 00 коп. судового збору на Р/р: 0024; Отримувач коштів: УК у Солом`янському районі м. Києва; Код ; Банк: Казначейство України(ЕАП); МФО банку: 899998 ; код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Після усунення недоліків, особа, яка звернулася з апеляційною скаргою, повинна надати оригінал квитанції/платіжного доручення про сплату судового збору.

Згідно з ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За змістом ч.ч.1-2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, слід продовжити позивачеві строк на усунення недоліків апеляційної скарги, надавши скаржникові додаткові 10 днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали, а саме: для сплати судового збору або надання належних доказів на підтвердження тяжкого майнового стану скаржника.

Керуючись ст.ст.185,357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Продовжити ОСОБА_2 строк для усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 травня 2019 року, надавши скаржникові додатковий строк 10 днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків.

Попередити, що в разі не виправлення у визначений судом строк недоліків апеляційної скарги, вона буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: