Номер провадження: 22-ц/813/7291/19
Номер справи місцевого суду: 500/2974/18
Головуючий у першій інстанції Баннікова Н. В.
Доповідач Гірняк Л. А.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про відкриття апеляційного провадження

14.08.2019 року м. Одеса

Суд судової палати у цивільних справах апеляційного суду Одеської області в особі судді Гірняк Л.А., вивчивши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ізмаїльського районного суду Одеської області від 10.07.2019 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про повернення грошових коштів за попереднім договором купівлі-продажу,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Ізмаїльського районного суду Одеської області від 10.07.2019 року Ізмаїльського районного суду Одеської області від 10.07.2019 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про повернення грошових коштів за попереднім договором купівлі-продажу - відмовлено. Скасовано заходи забезпечення позову, що вжиті ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 15 травня 2018 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 , про повернення грошових коштів за попереднім договором купівлі-продажу, щодо накладення арешту на нерухоме майно, що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Ізмаїльським МВ УМВС України в Одеській області 10.12.2002 р., ІПН НОМЕР_2 ), на праві власності, а саме: на житловий будинок АДРЕСА_1 за адресою: АДРЕСА_2 .

31.07.2019 року ОСОБА_1 подала до суду апеляційну скаргу на рішення Рішенням Ізмаїльського районного суду Одеської області від 10.07.2019 року та разом зі скаргою надала до суду заяву про відстрочення сплати судового збору за розгляд апеляційної скарги до моменту винесення судом рішення, посилаючись на скрутне матеріальне становище. Зокрема зазначає, що її майновий стан не дозволяє своєчасно сплатити судовий збір у розмірі 12.782,00 грн., оскільки вона в 2018 р. я працювала вчителем загальноосвітньої школи № 9 м. Ізмаїла Одеської області в період січень - жовтень. Єдиним її доходом в 2018 р. є заробітна плата, розмір якої згідно довідки про доходи складає 101 279 грн. Крім того, зазначає, що на її утримані знаходиться неповнолітній син ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є інвалідом дитинства та повнолітній син ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який навчається у Національному університеті «Одеська морська академія» за контрактом на денній формі навчання та знаходиться на її утриманні.

Клопотання про відстрочення сплати судового збору підлягає задоволенню за наступного.

Порядок відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати встановлюється ст.136 ЦПК України та ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Згідно ст. 136 ЦПК України суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Однією з основних засад судочинства відповідно до пункту 8 частини третьої статті 129 Конституції України є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду.

Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права.

У пункті 55 рішення у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року ЄСПЛ підкреслив, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті б Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Відповідно до практики ЄСПЛ пункт 1 статті 6 Конвенції не вимагає від держав засновувати апеляційні або касаційні суди. Разом з тим, там де такі суди існують, гарантії, що містяться у статті б Конвенції, повинні відповідати, зокрема, забезпеченню ефективного доступу до цих судів для того, щоб учасники судового процесу могли отримати рішення, яке стосується їх «цивільних прав та обов`язків» (Рішення ЄСПЛ у справі «Гоффман проти Німеччини» («Hoffmann v. Germany») від 11 жовтня 2001 року, пункт 65; Рішення ЄСПЛ у справі «Кудла проти Польщі» («Cudla v. Poland») від 26 жовтня 2000 року).

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті б Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необгрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111). Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення ї від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «jedamski and jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент прийняття оскарженого рішення), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З матеріалів справи вбачається, що при подачі позовної заяви позивачем сплачено судовий збір у сумі 8 520, 75 грн, а тому при подачі апеляційної скарги слід сплатити ( 8 520, 75*150%=12 780,00 грн.).

Зважаючи на те, що сума судового збору становить 12.780,00 грн. аьдохідзхаявника в 2018 році склав 101.279,00 грн. , на її утриманні знаходиться двоє дітей, вважаю за можливе клопотання про відстрочення сплати судового збору за розгляд апеляційної скарги задовольнити та відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі 12 780,00 грн. грн. до ухвалення судового рішення у справі.

Апеляційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, подана в строк, передбачений ст. 354 ЦПК України.

Враховуючи те, що перешкоди для відкриття апеляційного провадження у справі відсутні, на підставі ч. 1 ст. 359 ЦПК України, вважаю за необхідне відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою по даній справі.

Учасники справи мають право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі згідно ст. 360 ЦПК України.

Відзив на апеляційну скаргу має містити : найменування суду апеляційної інстанції; ім`я (найменування), поштову адресу особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу, а також номер засобу зв`язку, адресу електронної пошти, за наявності; обґрунтування заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги; у разі необхідності - клопотання особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу; перелік матеріалів, що додаються. До відзиву додаються докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 136, 359, 360, 361 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Ізмаїльського районного суду Одеської області від 10.07.2019 року - задовольнити.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Ізмаїльського районного суду Одеської області від 10.07.2019 року у розмірі 12 780,00 грн. до ухвалення апеляційним судом судового рішення у справі.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Ізмаїльського районного суду Одеської області від 10.07.2019 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про повернення грошових коштів за попереднім договором купівлі-продажу.

Копію ухвали апеляційного суду, копію апеляційної скарги з доданими до неї матеріалами надіслати учасникам справи та визначити строк тривалістю 15 днів з дня отримання цієї ухвали для подання відзиву на апеляційну скаргу у відповідності до вимог ст. 360 ЦПК України.

Відзив на апеляційну скаргу має містити: найменування суду апеляційної інстанції; ім`я (найменування), поштову адресу особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу, а також номер засобу зв`язку, адресу електронної пошти, за наявності; обґрунтування заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги; у разі необхідності - клопотання особи, яка подає апеляційну скаргу; перелік матеріалів, що додається.

Згідно ч. 4 ст. 360 ЦПК України, до відзиву додаються докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 3 ст. ст. 360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції згідно ст. 212 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду Л.А. Гірняк