пр. № 2-п/759/57/19
ун. № 759/5960/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2019 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Шум Л.М. ,

за участю секретаря Прокопенко Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву відповідача ФОП ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 22.11.2017 р. у цивільній справі № 2/759/3531/17, 759/5960/17-ц за позовом ОСОБА_2 до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів,

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 22.11.2017 р., винесеному у зазначеній вище справі - позов задоволено, стягнуто з ФОП ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 16 356 грн. 66 коп. та судовий збір -640 грн. 00 коп., а всього стягнути - 16 996,66 грн. (ас. 21-22).

Проте, 06.02.2019 р. до Святошинського районного суду м. Києва надійшла заява відповідача ФОП ОСОБА_1 про перегляд вищезазначеного заочного рішення суду, посилаючись на те, що не отримував від суду судових повісток, відтак не був належним чином повідомлений про розгляд справи. Також, відповідач зазначає, що договір доставки товару між сторонами не укладався, право власності та всі ризики щодо товару перейшли до покупця, позивачки по справі з моменту передачі речі, договір покупця, позивачки про зберігання (доставку) укладений з третіми особами, а тому, на думку відповідача є обставини які підлягають дослідженню та встановленню в судовому засідання за участю сторін (ас. 35-38).

Сторони в судове засідання не з`явилися. Позивачка ОСОБА_2 подала до суду заяву в якій просила розглянути заяву про перегляд заочного рішення у її відсутність та відмовити у її задоволенні (ас. 42).

Відповідач ФОП ОСОБА_1 до суду не з`явився, який про час місце розгляду заяви повідомлявся судом належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомив. Суд вважає можливим розглянути заяву у відсутність сторін.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява задоволенню не підлягає , враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В силу процесуального законодавства, для скасування заочного рішення необхідно одночасне існування таких обставин: 1) поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення; 2) докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Лише за сукупності цих умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_2 при зверненні до суду із вказаним позовом зазначила адресу реєстрацію відповідача ФОП ОСОБА_1 АДРЕСА_1 .

Адреса місця реєстрації проживання відповідача ФОП ОСОБА_1 АДРЕСА_1 , також була підтвреджена відомостями Адресно-довідкового підрозділу ГУДМС України в м. Києві (ас. 12).

Встановлено, що за наявними у суду офіційними відомостями Святошинським районним судом м. Києва був здійснений належний виклик відповідача ФОП ОСОБА_1 , якому був направлений примірник копії позовної заяви з додатками та ухвала про відкриття провадження у справі від 15.05.2017 р., та в подальшому наступні судові повістки.

Проте, конверти з відміткою «за закінченням встанволеного строку зберігання» поверталися до суду без вручення відповідачу ФОП ОСОБА_1 (ас. 14, 19).

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України , учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Відповідно до п. 116 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою кабінету міністрів від 05 березня 2009 року №270, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня надходження.

Строк зберігання поштового відправлення в один місяць дає можливість особі, якому адресоване поштове відправлення, вжити заходів для його отримання та ознайомлення з ним протягом цього строку. Такий правовий висновок було зроблено Верховним Судом України у справі №6-3082цс16.

Отже, неотримання відповідачем ФОП ОСОБА_1 судових викликів за зареєстрованою адресою його проживання, слід розцінювати як належне повідомлення відповідача про проведення судових засідань.

Також, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнов проти України", відповідно до якого в силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини першої статті 6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином суд приходить до висновку, що відповідач ФОП ОСОБА_1 без поважних причини не з`являвся на виклик суду, який здійснюва належне повідомлення відповідача про розгляд справи за наявними у суду відомостями про реєстрацію місця проживання відповідача.

Також, суд відхиляє доводи відповідача щодо необхідності перегляду заочного рішення, оскільки письмових доказів в підтвердження таких доводів суду не надано.

З урахуванням викладених обставин, суд вважає, що заочне рішення у справі постановлено судом у відповідність вимогам ЦПК України, а тому, доводи відповідача щодо скасування заочного рішення є необґрунтованими та безпідставними.

На підставі викладеного вище, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 22.11.2017 р. та поновлення строку звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.ст. 287, 81, 258-260 ЦПК України ,

у х в а л и в :

Заяву відповідача ФОП ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 22.11.2017 р. у цивільній справі № 2/759/3531/17, 759/5960/17-ц за позовом ОСОБА_2 до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів - залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним кодексом України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: