Справа № 606/2217/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2019 року м. Теребовля

Теребовлянський районний суд Тернопільської області в складі:

- головуючої судді Марціцкої І.Б.

- при секретарі судового засідання Пасько І.Б.

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Теребовля цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Теребовлянська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду із позовом до ОСОБА_3 , третя особа Теребовлянська державна нотаріальна контора про визначення додаткового трьохмісячного строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування вимог позивачі вказують, що 19.04.2004 року на випадок своєї смерті ОСОБА_4 склав заповідальне розпорядження, яким заповів позивачам належну йому на праві власності земельну ділянку на підставі державного акту серії ТР №041443 від 01.04.2004 року.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх батько ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилась спадщина на належне йому майно. У встановлений законом шестимісячний строк вони не прийняли спадщину, у звязку із сімейними обставинами.

Посилаючись на наведене, поважність причин та відсутність інших спадкоємців які прийняли спадщину, просили задовольнити позов.

У підготовче судове засідання позивачі не з"явилися, однак надали заяву згідно якої позовні вимоги підтримали у повному обсязі, зіславшись на доводи викладені у позові.

Відповідач ОСОБА_3 в підготовче судове засідання не зявився, хоча про час та місце його був повідомлений належним чином.Попередньо подав суду клопотання про слухання справи без його участі, позовні вимоги вихнав.

Представник третьої особи Теребовлянської державної нотаріальної контори не з`явився, будучи налужним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, подав суду клопотання про слухання справи без їх участі.

Відповідно до вимог ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем

За вказаних обставин, з підстав передбачених ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Судом встановлено, що 19.04.2004 року ОСОБА_4 на випадок своєї смерті склав заповідальне розпорядження, яким заповіла належну йому на праві власності земельну ділянку на підставі державного акту серії ТР №041443 від 01.04.2004 року, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , що підтверджується заповітом, посвідченим секретарем Котузівської сільської ради Теребовлянського району Тернопільської області від 19.04.2004 року, зареєстрований в реєстрі за №42. На час смерті заповідача цей заповіт не змінений і не скасований.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Котузівською сільською радою Теребовлянського району Тернопільській області, про що зроблено актовий запис за №6 від 04.05.2012 року.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на належне йому майно.

Спадкоємцем за заповітом є позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Як вбачається із відповіді завідувача Теребовлянської державної нотаріальної контори Хомутової О.М. №2249/01-16 від 31.10.2019 року спадкова справа після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 не заведена.

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у встановлений законом строк спадщини після смерті ОСОБА_4 не прийняли у зв"язку із сімейними обставинами. Заяву про відмову від спадщини позивачі не подавали.

Інших спадкоємців за заповітом чи законом, які б після смерті ОСОБА_4 прийняли належну йому земельну ділянку, судом не встановлено.

За нормами ст.1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи визначені у заповіті.

В силу вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно з вимогами ст.ст. 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 Постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Таким чином, судом встановлено та підтверджено наявними у справі доказами, що позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 пропустили встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , оскільки на момент смерті не проживали разом із спадкодавцем та із заявою про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку до нотаріуса не зверталися, у зв`язку із рядом поважних на те причин.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону та приймаючи до увагу поважність причин пропуску позивачами строку для прийняття спадщини, суд приходить до переконання, що позивачі пропустии строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому їм слід визначити додатковий трьохмісячний строк для подання заяви у нотаріальну контору про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При цьому, судом враховано, що невизначення судом додаткового строку для прийняття спадщини порушуватиме права позивачів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1268, 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст.ст.4,5,89, 200, 264,265,268,354,355 Цивільного процесуального кодексу України,суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Теребовлянська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Тернопільського апеляційного суду або через Теребовлянський районний суд Тернопільської області.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Головуючий суддя І.Б. Марціцка