Справа № 357/3818/19
У Х В А Л А

11 квітня 2019 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. розглянувши заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕР-ГТВ» про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати,-

В С Т А Н О В И В :

Заявниця звернулась до суду з вказаною заявою і просила суд видати судовий наказ про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕР-ГТВ» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати в сумі 12 395,36 грн. та середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати в сумі 44 305,76 грн.

Вищезазначену заяву було подано до суду 09.04.2019 року.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Разом з тим, відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

У своїй постанові від 30 січня 2019 року Велика Палата Верховного Суду вказала, що за змістом норм статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

З матеріалів заяви вбачається, що заявником до заяви про видачу судового наказу не додано документ, що підтверджує сплату судового збору за вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні в сумі 192,10 грн.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 163 ЦПК України до зави про видачу судового наказу додаються документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Зі змісту заяви вбачається, що заявник просить стягнути середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 19.07.2018 року по 05.04.2019 року, а саме за 180 днів, при цьому розрахунок середньоденної заробітної плати здійснено заявником виходячи із законодавчо встановленого розміру мінімальної заробітної плати .

За вимогами статті 27 Закону України «Про оплату праці» порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 (далі - Порядок) встановлено, що середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана дана виплата.

Відповідно до пункту 5 Порядку нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Згідно з пунктом 8 Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Всупереч зазначеному, заявником не надано документів на підтвердження розміру середнього заробітку та не надано його розрахунку.

Згідно частини 3 статті 19 ЦПК України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Згідно ч. 2 ст. 165 ЦПК України про відмову у видачі судового наказу суддя постановляє ухвалу не пізніше десяти днів з дня надходження до суду заяви про видачу судового наказу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимогстатті 163 цього Кодексу.

Статтею 167 ЦПК України передбачено, що за результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу.

Враховуючи, що заявником проведений розрахунок загальної суми середнього заробітку виходячи із законодавчо встановленого розміру мінімальної заробітної плати , що не відповідає вимогам законодавства щодо порядку обчислення середньої заробітної плати, внаслідок чого визначена сума середнього заробітку є спірною, підстави для видачі судового наказу відсутні.

Статтею 166 ЦПК України передбачено, що відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктом 1 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

А тому керуючись ст.ст. 161, 165, 167 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити ОСОБА_1 у видачі судового наказу про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕР-ГТВ» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати.

Ухвала може бути оскаржена.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяБ. І. Кошель