Справа № 211/6974/19
Провадження № 2-о/211/126/19
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

11 листопада 2019 року суддя Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Папарига В.А., розглядаючи заяву ОСОБА_1 про встановлення факту належності правовстановлюючих документів, зацікавлені особи: Виконавчий комітет Довгинцівської районної в місті ради, Довгинцівський відділ обслуговування громадян (сервісний центр) управління обслуговування громадян головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області,-

встановив:

заявник ОСОБА_1 звернулася до Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу з заявою про встановлення факту належності їй правовстановлюючих документів, а саме: Диплому ДТ № НОМЕР_1 від 01.03.1986 року про закінчення Олександрійського медичного училища по спеціальності «Акушерка», Свідоцтва про народження сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та Свідоцтва про народження доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з посиланням на те, що у вказаних документах вказано її ім`я на російській мові «Наталья», яке не збігається з її ім`ям зазначеним в паспорті « ОСОБА_4 ». Вказала на те, що встановлення даного факту для неї має юридичне значення, оскільки служить підставою для нарахування необхідного обсягу стажу, який в неї наявний, для перерахунку пенсії на підставі Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». Також, в своїй заяві заявник просила суд витребувати з Довгинцівського відділу обслуговування громадян (сервісний центр) управління обслуговування громадян головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області копію пенсійної справи заявника.

Відповідно до положень п.6 ч.1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Згідно ч.3 ст. 315 ЦПК України справи про встановлення факту належності особі паспорта, військового квитка, квитка про членство в об`єднанні громадян, а також свідоцтв, що їх видають органи державної реєстрації актів цивільного стану, судовому розгляду в окремому порядку не підлягають.

В Листі Верховного Суду України від 01.01.2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вказано, що оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу.

В той же час, незважаючи на вказані вимоги закону, заявник ставить перед судом питання про встановлення факту належності їй свідоцтв про народження дітей, що видані органами державної реєстрації актів цивільного стану, які судовому розгляду в окремому порядку не підлягають

Крім того, як слідує з положень ст. 318 ЦПК України, яка регулює зміст заяви про встановлення юридичного факту, у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви подаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Ставлячи в заяві питання про визнання фактів належності вищевказаних документів, заявник в порушення вимог ст. 318 ЦПК України, не посилається на причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт в органах, що їх видавали; та не посилається і не додає до заяви докази, що підтверджують цей факт, а заявляючи перед судом вимогу про витребування з Довгинцівського відділу обслуговування громадян (сервісний центр) управління обслуговування громадян головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області копію пенсійної справи заявника, взагалі не мотивує цих вимог.

Не зрозуміло суду і позиція заявника щодо зазначення зацікавленою особою Виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради, в сенсі вимог ст. 294 ЦПК України. Заінтересованими особами по цій справі повинні бути організації та установи, в яких заявник буде реалізовувати рішення про встановлення факту. тобто той орган, куди заявник буде звертатися з рішенням суду для його реалізації. В той же час, заявник не роз`яснив чому вона вважає заінтересованою особою Виконавчий комітет Довгинцівської районної в місті ради.

Відповідно до положень ч.3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 3 постанови № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту форми позовної заяви, так і вимогам щодо змісту такої заяви, передбаченим ЦПК України. Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків.

При цьому, відповідно до положень п.п. 4, 5, 6 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав та інтересів, передбачений законом або договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити в рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначено обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Таким чином, заява не відповідає вимогам, викладеним в ст.ст. 175, 318 ЦПК України і ці вимоги заявнику треба виконати.

Згідно ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч.2 ст. 185 ЦПК України).

Враховуючи викладене, суд приходить висновку, що заяву ОСОБА_1 про встановлення факту належності правовстановлюючих документів, слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків, а саме заявнику необхідно визначитись із змістом заявлених вимог та доданих до заяви доказів відповідно до вимог ст. 294, 175, 315, 318 ЦПК України та надати суду виправлену редакцію заяви та докази відповідно до вищевказаних вимог закону .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 185, 315-318 ЦПК України, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 зацікавлені особи: Виконавчий комітет Довгинцівської районної в місті ради, Довгинцівський відділ обслуговування громадян (сервісний центр) управління обслуговування громадян головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про встановлення факту належності правовстановлюючих документів - залишити без руху, надати заявнику строк для усунення недоліків, а саме десять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України у випадку невиконання заявником вищевказаних вимог ухвали у визначений термін, заява буде вважатись поданою у день первісного подання її до суду, інакше заява вважається неподаною та повертається заявнику, але це не позбавляє права заявника після усунення недоліків знову звернутись до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В. А. Папарига