Провадження № 2-з/234/49/19

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2019 року суддя Краматорського міського суду Донецької області Пікалова Н.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про забезпечення позову,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою до ОСОБА_2 про забезпечення позову. В заяві зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивача ОСОБА_3 .. За життя нею не був складений заповіт. 22.01.2019 року він звернувся до приватного нотаріуса Краматорського міського нотаріального округу Костенка С.О. із заявою про прийняття спадщини, оскільки його батько, ОСОБА_4 , син спадкодавця помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Окрім нього спадкоємцем є його дядько ОСОБА_2 , другий син Спадкодавця. За життя його бабуся ОСОБА_3 мала у приватній власності частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 : по 1 АДРЕСА_2 частки квартири було зареєстровано за ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 Правовстановлюючі документи знаходяться у відповідача. Йому стало відомо, що 31.07.2019 року приватний нотаріус Краматорського міського нотаріального округу Костенко С.О. видав свідоцтво про право на спадщину № НОМЕР_1 на всю 1/3 частку квартири після смерті ОСОБА_3 відповідачу, не врахувавши його законні права та інтереси. Позивач з липня 2017 року постійно мешкає в даній квартирі разом із сім`єю. Відповідач не з`являвся у квартирі, хоча має від неї ключі та вільний доступ. Позивач має намір оскаржити в судовому порядку Свідоцтво про право на спадщину № НОМЕР_1 на всю 1/3 частку та визнати своє право власності на 1/6 частку квартири після смерті ОСОБА_3 Дізнавшись про його наміри відповідач організував спробу вселення невідомих чоловіків в квартиру, де він проживає разом із дружиною, неповнолітніми дітьми та матір`ю. Окрім, 1/3 частки зазначеної квартири на праві приватної власності ОСОБА_3 володіла однокімнатною квартирою за адресою: АДРЕСА_3 . У зв`язку із чим просить заборонити ОСОБА_2 відчудження належної йому частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 , накласти арешт на частку квартир, яка належить ОСОБА_2 , заборонити реєстрацію, вселення осіб в дану квартиру.

Ч. 1 ст 153 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;

10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 ЦПК заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача.

У вирішенні питання про забезпечення позову суд здійснює оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (довідку сформовано 06.11.2019 року) - з 06.07.2012 року по 1/3 частки квартири АДРЕСА_4 , зареєстровано за ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . З 31.07.2019 року 1/3 частка вищевказаної квартири на підставі свідоцтва про спадщину належить ОСОБА_2 (відповідачу).

Вивчивши заяву про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із вподальшому заявленими позовними вимогами, суд приходить до висновку про обґрунтованість наведених у ній доводів, оскільки вбачаються достатні підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення може ускладнити чи зробити неможливим у подальшому виконання рішення суду, а відтак заява позивача про забезпечення позову підлягає задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження. Примірник ухвали про забезпечення позову залежно від виду вжитих заходів одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Керуючись ст.ст. 149, 150, 157 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про забезпечення позову - задовольнити повністю.

Заборонити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відчуження належної йому 1/3 частки квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованої за ним на підставі свідоцтва на право спадщину після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , до набрання судовим рішенням законної сили з розгляду спору між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 щодо розподілу спадку після смерті ОСОБА_3 .

Накласти арешт на 1/3 частку квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка зареєстрована за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на підставі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заборонити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстрацію, вселення осіб в квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

Копію ухвали направити до Відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Управління реєстраційних повноважень міської ради та ведення реєстрів територіальної громади, для виконання, та учасникам справи, для відома.

Відповідно до ч. 4 ст 157 ЦПК України особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвалу про забезпечення позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана позивачем протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Донецького апеляційного суду через Краматорський міський суд.

Суддя: Н.М. Пікалова