Провадження № 2-ві/761/83/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2019 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Осаулов А.А., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва Кондратенко О.О. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Київського міського округу Лазарук Ольги Володимирівни про застосування наслідків недійсності нікчемного заповіту, -

В С Т А Н О В И В:

11 листопада 2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла заява позивача про відвід головуючому у справі судді Кондратенко О.О., яка вмотивована тим, що у позивача наявні обґрунтовані сумніви вважати, що суддя Кондратенко О.О. належним чином і в повному обсязі, з урахуванням всіх обставин розгляне дану справу.

Зазначила, що вона ( ОСОБА_1 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 , їй на даний час 78 років. 24 травня 2019 року вона ( ОСОБА_1 ) через канцелярію суду подала позовну заяву про застосування наслідків недійсного заповіту. Ухвалою суду від 29 травня 2019 року їй ( ОСОБА_1 ) було надано строк для усунення недоліків. 02 липня 2019 року позивачем до суду було подано заяву про усунення недоліків і лише 22 липня 2019 року суддею Кондратенко О.О. було постановлено ухвалу про відкриття провадження по справі та призначено справу до розгляду на 4 листопада 2019 року. Як зазначає позивач, 4 листопада 2019 року в призначений час вона з`явилась в судове засідання, але засідання розпочалось на 2 години пізніше ніж було зазначено в ухвалі суду. Крім того, зазначає, що під час судового засідання, суддя навіть не намагалась з`ясувати фактичні обставини справи, та призначила наступне судове засідання аж на березень 2020 року, не зважаючи на заперечення ОСОБА_1 щодо затягування строків розгляду справи та її похилий вік. Таким чином, у неї є всі підстави вважати, що суддя не зацікавлена у своєчасному розгляді справи, так як суддею було допущено ряд порушень: порушення строків відкриття провадження по справі; строків розгляду справи; строків призначення справи до розгляду.

Ухвалою суду від 12.11.2019 року заяву про відвід головуючого судді Кондратенко О.О. у даній цивільній справі визнано необґрунтованою, а питання про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва Кондратенко О.О. від розгляду цивільної справи № 761/21358/19 передано до цивільної канцелярії суду для визначення іншого судді в порядку проведення автоматизованого розподілу вказаних заяв в системі документообігу суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.11.2019 року, вирішення питання про відвід головуючому у справі судді Кондратенко О.О. передано судді Осаулову А.А.

Суддя не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до вимог ч. 8 ст. 40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Суддя, дослідивши матеріали цивільної справи, заяву про відвід судді Кондратенко О.О., приходить до наступного висновку.

Так, відповідно до положень ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо : 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно ст. 37 ЦПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Як передбачено вимогами ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження . Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Отже, за умовами ч. 3, ч. 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, пункт 46).

У рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» (№ 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що під час вирішення того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Таким чином, можливо зробити висновок про те, що особа яка подала заяву про відвід судді повинна довести факт зацікавленості судді у розгляді справи щодо умисного порушення розумних строків.

У висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

За таких обставин, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки обставини тривалого розгляду справи з об`єктивних на це причин, зважаючи на необхідність розгляду вже призначених раніше справ, не можуть слугувати доказами суб`єктивної чи об`єктивної небезсторонності судді, а відтак заява про відвід задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 33, 36, 38-40, 182, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва Кондратенко О.О. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Київського міського округу Лазарук Ольги Володимирівни про застосування наслідків недійсності нікчемного заповіту, - відмовити.

Розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Київського міського округу Лазарук Ольги Володимирівни про застосування наслідків недійсності нікчемного заповіту, - проводити у тому ж складі суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя: Осаулов А.А.