Провадження № 2/742/984/19
Єдиний унікальний № 754/2501/19
18 листопада 2019 року м.Прилуки
Прилуцький міськрайонний суд Чернігівської області в складі: головуючого судді Коваленка А.В., за участі секретаря судових засідань Риндя Л.А., позивача ОСОБА_1 ,представника позивача ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Прилуки цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди,-
І. Зміст позовних вимог та заперечень сторін.
У лютому 2019 року позивач звертаючись до суду з заявою просить суд, визнати, що поширені ОСОБА_3 відомості щодо неї, а саме: «ненормальна, психічно хвора, що її треба ізолювати в психічну лікарню», не відповідають дійсності та принижують її честь та гідність. Зобов`язати ОСОБА_3 вибачитись перед нею та припинити неправомірні дії щодо приниження честі, гідності відносно ОСОБА_1 . Стягнути з ОСОБА_3 на його користь в рахунок відшкодування моральної шкоди 1000000 грн.
Свої вимоги аргументує тим, що відповідач є знайомим її дочки. 07 листопада 2017 року вона разом з дочкою знаходилась у приміщенні ТРЦ «Караван» по вул .Луговій , 12 в м.Києві, де зустріли відповідача, який почав їй погрожувати, кричати, щоб вона покинула приміщення торгового центру, називати психічно хворою, ненормальною в присутності людей19 липня 2018 року при підході до будинку по АДРЕСА_6 , де вона проживає, вона знову зустріла відповідача, де у присутності її сусідів та інших людей, він почав її ображати, висловлювати завідомо неправдиві образи і грубі слова, що принижують її, ганьблять її честь і гідність. Неправомірними діями відповідача було принижено її честь, гідність, ділова репутація, так як вона добросовісно працювала усе своє життя в державних установах, а останні 15 років викладачем у вищих учбових закладах. Користувалася авторитетом та повагою людей.
Вона сильно переживає, хвилюється через те, що її було публічно принижено, у присутності людей, чия думка для неї дуже важлива.
ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні рішення у справі.
Ухвалою судді Прилуцького міськрайонного суду Коваленка А.В. від 27.06.2019 року відкрито провадження у справі та призначено справу до підготовчого розгляду на 09 год. 00 хв. 25 липня 2019 року.
Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 15 липня 2019 року підготовче судове засідання призначено на 09 год. 00 хв. 25 липня 2019 року в режимі відеоконференції.
Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 25 липня 2019 року підготовче судове засідання призначено на 10 год. 00 хв. 16 вересня 2019 року в режимі відеоконференції.
Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 16 вересня 2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду на 10 год. 00 хв. 16 жовтня 2019 року.
Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 16 вересня 2019 року судове засідання призначено на 10 год. 00 хв. 16 жовтня 2019 року в режимі відеоконференції.
Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 16 жовтня 2019 року судове засідання призначено на 15 год. 00 хв. 06 листопада 2019 року в режимі відеоконференції.
Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 06 листопада 2019 року судове засідання призначено на 12 год. 00 хв. 18 листопада 2019 року в режимі відеоконференції.
ІІІ. Позиції сторін.
В судовому засіданні проведеному в режимі відеоконференції позивач та її представник підтримали заявлені вимоги, у разі неявки відповідача в судове засідання не заперечували проти заочного розгляду справи.
Позивач пояснила, що відповідач є знайомим її дочки ОСОБА_4 07.11.2017 року вона з дочкою були в Торговому Центрі «Караван» по вул.Лугова, 12 м.Київ. Відповідач підбіг до її дочки і почав емоційно розмовляти. Вона підійшла до нього і повідомила, що вона її мати. Він почав називати її психічно хворою, ненормальною, що її потрібно ізолювати у психіатричну лікарню, погрожував, казав, щоб вони йшли з « ОСОБА_5 ». Після цього до неї підійшла жінка, яка сказала, що все це чула. 19 липня 2019 року при підході до місця її проживання, близько за 100 метрів, вона з дочкою зустріли ОСОБА_3 , який знову почав її ображати, називав її психічно хворою, ненормальною, що її потрібно госпіталізувати. При цьому був присутній ОСОБА_6 , ОСОБА_7
Відповідач в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив.
Зі згоди позивача, суд на підставі наявних в справі доказів, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенню ст.280 ЦПК України.
ІV. Фактичні обставини встановлені судом.
В судовому засіданні свідок ОСОБА_4 пояснила, що вона є дочкою позивача, 07 листопада 2017 року в торговому центрі «Караван» вона разом з мамою зустріла свого знайомого ОСОБА_3 , з яким вона працювала разом в магазині «Велика кишеня». ОСОБА_3 почав ображати маму і говорити, що така є психічно хворою, через те, що вони повідомили йому, що вона буде звертатися до нього з позовом про сексуальне домагання до дочки. В торговому центрі «Караван» до них підійшли жінки, які все це чули і залишили свої контакти. Згодом вона звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 про сексуальне домагання. 19 липня 2018 року було судове засідання про стягнення моральної шкоди. Після цього він перестрів її маму біля дому і знову почав її ображати, називав її психічно хворою і що її потрібно помістити до психіатричної лікарні. Біля будинку до них підійшли дві жінки, які це чули.
Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні пояснила, що 07 листопада 2017 року в магазині « Караван » вона бачила двох жінок і чоловіка, який ображав позивача, говорив в грубій формі , що така є психічно хворою, і її потрібно лікувати та ізолювати від суспільства. Після образ вона підійшла до цієї жінки і сказала, що вона все чула і якщо потрібно то підтвердить та надала їй свої контакти.
Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні пояснила, що 19 липня 2018 року вона була свідком і бачила позивача, а перед нею стояв чоловік та кричав, що позивач є психічно хворою, її потрібно зачинити в психушку, а позивач намагалася його заспокоїти, але він продовжував виражатися нецензурною лайкою. Хлопець був зростом 175 см., сорочка, штани темного кольору, його називали ОСОБА_9 . Позивач стояла із своєю дочкою.
Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні пояснила, що влітку минулого року вона почула крик поблизу будинку по АДРЕСА_6 , коли вона підійшла ближче, то побачила, що молодий чоловік називав позивача психічно хворою, що місце такої в дурці і говорив, що її приб`є, а позивач спокійно йому відповідала, щоб той заспокоївся.
V. Норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду, щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи.
Відповідно до статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.
Статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки,територіальної
тілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідним в демократичному суспільстві.
Статтею 201 ЦК України передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством.
Згідно із статтями 297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, на недоторканність своєї ділової репутації.
За змістом частини першої статті 277 Цивільного кодексу України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.
Відповідно до роз`яснень, викладених у абзацах 3, 5 пункту 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», відповідно до статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки, поширені в засобі масової інформації, принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй частиною першою статті 277 ЦК та відповідним законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому ж засобі масової інформації з метою обгрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на відповідача може бути покладено обов`язок відшкодувати моральну шкоду.
Відповідно до частин першої, другої статті 30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обгрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду.
За своїм характером судження є розумовим актом, що має оціночний характер та виражає ставлення того, хто говорить, до змісту висловленої думки і напряму, що пов`язано з такими психологічними станами, як віра, впевненість чи сумнів.
Отже, будь-яке судження, яке має оціночний характер, будь-яка критика та оцінка вчинків, вираження власних думок щодо якості виконуваних публічних функцій, отриманих результатів тощо, не є підставою для захисту права на повагу честі, гідності та ділової репутації та, відповідно, не є предметом судового захисту.
Вирішуючи справи про захист честі, гідності та ділової репутації, суди повинні перевіряти чи містить інформація, що стала підставою для звернення до суду, конкретні життєві обставини, фактичні твердження. Якщо зміст та характер досліджуваної інформації свідчить про наявність фактів, така інформація або її частина не може вважатись оціночним судженням, оскільки є не результатом суб`єктивної оцінки, а відображенням об`єктивної істини, що може бути встановлена у судовому порядку.
Відповідно до положень ст. 270 ЦК України до особистих немайновим прав фізичної особи належить, зокрема, право на повагу до гідності та честі.
Згідно зі ст.201 ЦК України особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя; честь, гідність і ділова репутація; ім`я (найменування); авторство; свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. Відповідно до Конституції України життя і здоров`я людини, її честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю.
За змістом статей 297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації.
Як вбачається з матеріалів справи, висловлення відповідача у бік ОСОБА_1 , а саме: «що вона ненормальна, психічно хвора, що її треба ізолювати у психіатричну лікарню» є суб`єктивною думкою відповідача, висловленою у формі образи, що принижує честь і гідність ОСОБА_1 , а тому не є недостовірною інформацією, що підлягає судовому захисту шляхом її спростування, згідно з визначеним статтею 277 ЦК України порядком, проте дає право позивачу на відшкодування моральної шкоди.
Оскільки суб`єктивну думку відповідача висловлено у формі образи, що порушує особисті немайнові права ОСОБА_1 , такі дії призвели до заподіяння їй моральної шкоди яку суд, виходячи із засад справедливості, добросовісності та розумності, визначає у моральну шкоду у розмірі 2000 грн.
За таких обставин позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, а саме шляхом стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди у розмірі 2000 грн., в іншій частині необхідно відмовити.
VІ. Розподіл судових витрат.
Відповідно до вимог ч.6 статті 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення суду, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Ухвалою судді Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області Коваленко А.В. від 27 червня 2019 року Лєщову ОСОБА_10 звільнено від сплати судового збору при подачі позовної заяви.
Оскільки позовні вимоги задоволено частково, то суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 коп.
Керуючись вищевикладеним, на підставі ст. ст.12, 13, 81, 258-259, 263, 264, 265,280-281, 352, 354, 355, п.п.15.5 п.15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_5 , на користь ОСОБА_1 , мешканки: АДРЕСА_6 , 2000 (дві тисячі) грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди.
Стягнути з ОСОБА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_5 , на користь держави судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 коп.
В іншій частині позову відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заяв. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення суду може бути оскаржено до Чернігівського апеляційного суду шляхом подачі через Прилуцький міськрайонний суд Чернігівської області апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя А.В.Коваленко