Провадження № 2/761/6430/2019
У Х В А Л А

11 листопада 2019 року Суддя Шевченківського районного суду м. Києва Макаренко Ірина Олександрівна, вирішуючи питання про відкриття провадження за позовною заявою Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

встановив:

Позивач звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у якому просить в рахунок часткового погашення заборгованості ОСОБА_1 перед Акціонерним товариством «Універсал Банк» за Генеральним договором про надання кредитних послуг № BL 3564 від 08.05.2008, що станом на 02.07.2019 становить 132628, 43 доларів США, яка складається із:

-заборгованості по сумі кредиту - 46977, 73 доларів США;

В тому числі прострочена заборгованість по кредиту - 19611, 60 доларів США;

-відсотки - 65019,13 доларів США;

-пеня/підвищені відсотки 20629,579 доларів США,

звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме квартиру АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на праві приватної власності шляхом продажу предмету іпотеки на прилюдних торгах за початковою ціною визначеною суб`єктом оціночної діяльності.

Дана позовна заява повинна бути залишена без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Позивач у позові вказує, що вимоги, які ним пред`явлені мають немайновий характер.

Велика Палата Верховного Суду при розгляді справи № 907/9/17 зробила правовий висновок щодо сплати судового збору за подання позовної заяви про звернення стягнення на майно. У постанові від 26 лютого 2019 року зазначено, що наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України "Про судовий збір", виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов. Велика Палата відступила від висновків Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладених в постанові від 23 січня 2018 року у справі № 2-340/461/16-ц про те, що за подачу позову про звернення стягнення на предмет іпотеки судовий збір має сплачуватись як за вимогу немайнового характеру.

Отже, позивачем пред`явлено позов, який містить позовну вимогу майнового характеру.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовної заяви майнового характеру, яка подана до суду юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та за подання позовної заяви немайнового характеру юридичною особою, справляється судовий збір в розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем при подачі позову сплачено 2007 грн. 00 коп.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається у відповідності до вимог ст. 176 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Згідно вимог ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позивачу необхідно доплатити судовий збір в розмірі 49239 грн. 69 коп. та надати суду оригінал квитанції.

Позовна заява повинна бути оплачена судовим збором за такими реквізитами: отримувач коштів УК у Шевченківському районі, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37995466, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA6026011 , код класифікації доходів бюджету 22030101 із зазначення призначення платежу.

Документи, що підтверджують оплату судового збору подаються до Шевченківського районного суду м. Києва в оригіналах.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене, на підставі ст. 95, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

ухвалив:

Визначити Акціонерному товариству «Універсал Банк» суму судового збору в розмірі 51246 грн. 69 коп.

Позовну заяву Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки залишити без руху.

Надати Акціонерному товариству «Універсал Банк» строк п`ять днів з дня отримання копії для усунення недоліків: доплатити 49239 грн. 69 коп. судового збору.

У випадку не виконання вимог ухвали суду позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: