Справа № 172/1046/19
Провадження № 2/172/477/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.11.2019 року Васильківський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Битяка І.Г., за участю секретаря судового засідання - Глушко О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в сел. Васильківка у відсутність сторін, без фіксування судового засідання технічними засобами цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користуватися житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом. В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що йому на підставі договору купівлі-продажу від 06.08.1992 року належить на праві власності житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований по АДРЕСА_1 . У даному будинку зареєстрований відповідач по справі. Однак фактично ОСОБА_2 не проживає за місцем реєстрації близько шести років. Реєстрація відповідача у вказаному будинку перешкоджає йому здійснювати своє право власності житловим приміщенням, розпоряджатися ним, оплачувати комунальні послуги. Просить суд визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням.

Ухвалою судді від 24.09.2019 року провадження у справі відкрито та постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження.

Позивач надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час і місце судового розгляду повідомлений належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, відзив на позовну заяву не подав.

На підставі ч. 3 ст. 211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України справа слухається у відсутність сторін без фіксування судового процесу технічними засобами.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до такого.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 на праві власності належить житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований по АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу житлового будинку, посвідченого секретарем виконавчого комітету Письменської селищної ради народних депутатів Васильківського району 06.08.1992 року і зареєстрованого в реєстрі за № 211 .

У даному будинку зареєстрований ОСОБА_2 , 1988 року народження, що підтверджується довідкою виконавчого комітету Васильківської селищної ради Дніпропетровської області від 27.08.2019 року.

На підставі ст. 391 ЦК України власник має права вимагати усунення перешкод його права, хоч вони і не поєднані з позбавленням володіння.

Відповідно до ст. 150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Відповідно до положень пунктів 33, 35 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07 лютого 2014 року № 5 позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння. Позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню незалежно від того, на своїй чи на чужій земельній ділянці або іншому об`єкті нерухомості відповідач вчиняє дії (бездіяльність), що порушують право позивача. Задовольняючи позов про захист права власності від порушень, не пов`язаних із позбавленням володіння, суд має право як заборонити відповідачу вчиняти певні дії, так і зобов`язати відповідача усунути наслідки порушення права позивача.

За змістом статей 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає цивільні справи в межах заявлених фізичними або юридичними особами вимог і на підставі наданих ними доказів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Враховуючи встановлені судом обставини справи та оцінивши надані позивачем докази, суд приходить до висновку про безпідставність вимог ОСОБА_1 про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користуватися житловим приміщенням у зв`язку з недоведеністю позивачем належними, достовірними та допустимими доказами факт не проживання відповідача у спірному будинку.

З наданої позивачем в якості доказу факту не проживання відповідача у спірному будинку - довідки виконавчого комітету Васильківської селищної ради, видно, що відповідач дійсно зареєстрований по АДРЕСА_1 , однак вказаним доказом не підтверджується факт не проживання ОСОБА_2 за вищевказаною адресою.

Крім того, в ході розгляду справи судом, відповідачем ОСОБА_2 отримана позовна заява та додані до неї документи і ухвала суду про відкриття провадження, про що свідцить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, направлене судом за місцем реєстрації ОСОБА_2 , яке вказане позивачем у позовній заяві.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 391 ЦК України, ст. 150 ЖК України, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07.02.2014 року № 5, ст.ст. 12, 13, 81, 211, 247, 259, 263, 279 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користуватися житловим приміщенням.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя І.Г. Битяк