Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа № 126/1574/19

Провадження № 2/126/791/2019

"31" липня 2019 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Хмель Р. В.

секретар Дончик О. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька- ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її батько - ОСОБА_4 . Спадкоємцями за законом після його смерті є діти: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . До складу спадщини входить 1/3 частина житлової квартири АДРЕСА_1 . За домовленістю між собою, сторони вирішили, що спадщину оформляти позивачка, яка має свою окрему частку у даній квартирі, на відміну від сестри.

Вирішивши оформити спадщину, ОСОБА_1 звернулась до нотаріуса, який їй роз`яснив, що спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не заводилась, оскільки спадкоємці не звертались із відповідними заявами, що унеможливлює видачу свідоцтва про право на спадщину.

Позивач вважала що прийняла спадщину після смерті батька, оскільки постійно підтримувала з ним сімейні відносини, приймала участь у його житті та понесла витрати по похованню та поминанню.

Дана позовна заява надійшла до суду 12.07.2019 року, та ухвалою суду від 15.07.2019 року було відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання на 31.07.2019 року.

Позивач, ОСОБА_1 , через канцелярію суду подала письмову заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи у її відсутність.

Відповідач, ОСОБА_2 також, через канцелярію суду подала заяву про визнання позову та розгляд справи у її відсутність.

Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі.

Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

З копій свідоцтв про народження серії НОМЕР_2 , НОМЕР_3 та копій свідоцтв про шлюб серії НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , є дітьми померлого та, відповідно до ст.1261 ЦК України - спадкоємцями першої черги на його майно. До складу спадкового майно, згідно з копією свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_6 від 26.02.1996 року, входить 1/3 частки житлової квартири АДРЕСА_1 .

Маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину ОСОБА_1 звернулася з усною заявою до приватного нотаріуса, проте у видачі даного свідоцтва, оскільки вона пропустила строк для прийняття спадщини та не прийняла її іншим способом, вказаним в законі.

Відповідно до ст.13 ЦПК суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

На підставі ст.81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Такого правового висновку дійшов Верховний Суд України в постановах від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12 , від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15 , від 14 вересня 2016 року № 6-1215цс16 , які в силу ст. 360-7 ЦПК України мають враховуватися місцевими загальними судами при застосуванні аналогічних норм матеріального права.

Одним з проявів верховенства права є положення про те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість - одна з основних засад права і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Суд вважає за необхідне зазначити, що ця позиція ґрунтується, в тому числі, на рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15-рп/2004 у справі № 1-33/2004.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 у встановлений законом строк не подала заяву нотаріусу про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що вважала себе такою, що фактично прийняла спадкове майно, так як постійно підтримувала з батьком сімейні стосунки, понесла витрати по його похованню.

Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

З урахуванням викладеного, з метою дотримання основного принципу судочинства - справедливості, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають до задоволення.

Керуючись ст.ст. 263, 264, 265 ЦПК України, ст.ст. 1270, 1272 ЦК України суд,-

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , жительки АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_7 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , жительки АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_8 ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий трьохмісячний строк, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначений строк обраховувати з дати набрання даним рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п. 15.5 перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Р. В. Хмель