У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2019 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Добривечір А.О., розглянувши цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , про звернення стягнення на предмет іпотеки,-

ВСТАНОВИВ:

ПАТ «Дельта Банк» звернулося до суду із вищезазначеним позовом.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу від 17.12.2018 р. матеріали вищевказаної позовної заяви передані для розгляду судді Подільського районного суду м. Києва Гребенюку В.В.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 18.12.2018 р. згадану цивільну справу прийнято до судового розгляду.

15.03.2019 р. та 27.05.2019 р. позивач явку в судові засідання свого представника не забезпечив, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутністю не надав. При цьому, судова повістка, що повернулась не врученою містить відмітку поштової кореспонденції: «Адресат вибув» (а.с. 205-206). Тоді як, ч. 1 ст. 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Судові повістки, направлені позивачу щодо судового засідання на 27.05.2019 р. - повернулись з підтвердженням вручення таких судових повісток за двома адресами місця знаходження позивача (а.с. 213, 214)

В свою чергу, представник відповідача в судове засідання, призначене на 15.03.2019 р. з`явився, про наступне судове засідання 27.05.2019 р. повідомлений під розпис (а.с. 211), також, просив подальший судовий розгляд проводити без його участі, зазначивши, що позовні вимоги стороною відповідача не визнаються.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Суд вжив всіх заходів для належного повідомлення позивача за адресою, що зазначена у позовній заяві. Про причину неявки або про зміну місця знаходження позивач суд не повідомив.

Як встановлено судом, в судові засідання 15.03.2019 р. та 27.05.2019 р. представник позивача, не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав.

При цьому, сторона відповідача явку свого представника забезпечила, позиція не визнання позову зазначена в заяві представника відповідача.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, звернувшись до суду з вищевказаним позовом, в судові засіданні на призначений день, час та місце розгляду справи явку свого представника не забезпечив, не цікавився ходом справи, заяв чи клопотання про розгляд справи у відсутність представника суду не надав, будучи достеменно обізнаним про розгляд даної справи з 2015 року, що призводить до затягування розгляду справи.

З огляду на те, що позивач повторно явку свого представника не забезпечив в судові засідання та не подавав заяву про розгляд справи за відсутності представника, а відтак, вищевказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись п. 3 ч.1 ст. 257, ст. ст. 258-260, 353 ЦПКУкраїни, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , про звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без розгляду;

Роз`яснити позивачу, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом;

Копію ухвали надіслати учасникам справи;

Ухвала може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (враховуючи положення п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України). У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.В. Гребенюк