Справа № 641/7888/19
Провадження № 2-о/638/355/19
У х в а л а

іменем україни

про залишення позовної заяви без руху

18 листопада 2019 року Суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Омельченко К.О., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , зацікавлена особа Перша Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення, -

встановив:

Заявник звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а такожсправ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

У відповідності до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання заяви у справах окремого провадження фізичною особою судовий збір становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2019 становить 1921 грн.

Отже, за подання заяви у справах окремого провадження фізичною особою судовий збір становить 384 грн. 20 коп.

Реквізити для сплати судового збору розміщенв на сайті Судової влади.

Заявник не належить до суб`єктів, передбачених ст. 5 Закону України «Про судовий збір», яким встановлені пільги щодо сплати судового збору, а тому за подання ним заяви у справі окремого провадження про встановлення факту, що має юридичне значення, необхідно сплатити судовий збір в розмірі 384 грн. 20 коп. та подати до суду документ, який підтверджує сплату.

Крім того, згідно зі ст. 318 ЦПК України у заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, серед іншого, повинно бути зазначено: причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують факт, який заявник просить встановити; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

За змістом ст. 22 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому. У разі відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану у висновку вказуються причини відмови та зазначається про можливість її оскарження в судовому порядку.

Згідно з п. 1.1. Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, проводиться районними, районними у містах, міськими (міст обласного значення), міськрайонними, міжрайонними відділами державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у випадках, передбачених чинним законодавством.

У відповідності до п. 1.7. цих Правил зміни до актового запису цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем зберігання відповідного актового запису, за винятком випадків, встановлених у пункті 2.28 розділу II цих Правил. У разі зберігання актового запису цивільного стану (метричного запису) у державному архіві внесення змін до актового запису (метричного запису) проводиться зазначеною установою за повідомленням відділу державної реєстрації актів цивільного стану.

Внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання щодо померлих проводяться за заявами осіб, які входять до кола спадкоємців за законом або заповітом, згідно з чинним законодавством України (п. 1.14. зазначених Правил).

Пунктом 1.17. Правил передбачено, що внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання можуть проводитися за заявою заявника шляхом звернення до центру надання адміністративних послуг. У разі подання заяви та документів, необхідних для внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, до центру надання адміністративних послуг адміністратор такого центру вчиняє усі дії щодо прийняття відповідних документів, які передбачені цими Правилами та здійснення яких покладається на працівника органу державної реєстрації актів цивільного стану. Адміністратор центру надання адміністративних послуг за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян формує та реєструє заяву, на якій заявник за умови відсутності зауважень до відомостей, зазначених у ній, проставляє власний підпис. Під час формування та реєстрації заяви адміністратор центру надання адміністративних послуг встановлює особу заявника. До заяви обов`язково додаються свідоцтва, у яких зазначені неправильні, неповні відомості чи відомості, які підлягають зміні, свідоцтво, що підлягає анулюванню, копії документів (виписки з них), які підтверджують дані, необхідні для поновлення актового запису цивільного стану, свідоцтв про державну реєстрацію актів цивільного стану та інших документів, необхідних для розгляду заяви та вирішення питання по суті, засвідчені в установленому порядку.

Таким чином, законодавством передбачено також позасудовий порядок вирішення питань щодо внесення змін до актових записів.

Разом з тим, заявниками не зазначено у поданій ними заяві причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують факт, який вони просять встановити, зокрема факт родинних відносин.

Крім того, в порушення п. 3 ч. 1 та ч. 2 ст. 315 ЦПК України заявниками не зазначено у заяві доказів, що підтверджують факти, які вони просять встановити, та не додано до заяви доказів, що підтверджують викладені в заяві обставини про те, що на даний час вони не мають можливості усунути зазначені ними в заяві розбіжності у позасудовому порядку.

Таким чином, заявникам також необхідно у заяві зазначити причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують факти, які вони просять встановити; зазначити докази, що підтверджують такі факти; додати докази, що підтверджують викладені ними в заяві обставини про те, що вони не мають можливості усунути зазначені в заяві розбіжності у позасудовому порядку.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху. Якщо ухвала про залишення заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Отже, заяву ОСОБА_1 , зацікавлена особа Перша Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення належить залишити без руху та надати строк для усунення вищевказаних недоліків 5 днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

У разі звільнення від сплати судового збору, заявникам необхідно подати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 294, 316, 318, 352 ЦПК України, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 , зацікавлена особа Перша Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без руху.

Надати заявнику строк 5 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити заявнику, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: К.О. Омельченко