Ухвала

Іменем України

25 липня 2019 року

м. Київ

справа № 210/3757/16-ц

провадження № 61-13266ск19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

третя особа - Житлово-будівельний кооператив «Восток-24»,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 07 травня 2019 року у складі судді Зубакової В. П. та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 18 червня 2019 року у складі судді Зубакової В. П.,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із апеляційною скаргою на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 19 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Житлово-будівельний кооператив «Восток-24», про визнання недійсним рішення зборів та відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 07 травня 2019 року клопотання ОСОБА_1 про зменшення або розстрочення судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 19 грудня 2019 року задоволено частково. Зменшено розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання апеляційної скарги на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 19 грудня 2019 року із 1 653,60 грн до 873,00 грн. Апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_3 на рішення Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу від 23 січня 2018 року залишено без руху, надано строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання ухвали.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 18 червня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 19 грудня 2019 року повернуто скаржнику.

12 липня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 07 травня 2019 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 18 червня 2019 року, в якій, посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Касаційне провадження у частині оскарження ухвали Дніпровського апеляційного суду від 07 травня 2019 рокуне підлягає відкриттю з таких підстав.

Згідно з пунктом 3 частиною першою статті 389 ЦПК Україниучасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку: ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК Українисуддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Ухвала Дніпровського апеляційного суду від 07 травня 2019 року, якою залишено апеляційну скаргу без руху, не підлягає касаційному оскарженню, оскільки не входить до переліку судових рішень, які відповідно до пункту 3 частини першої статті 389 ЦПК України можуть бути оскаржені у касаційному порядку.

Враховуючи викладене, касаційне провадження у частині оскарження заявником ухвали Дніпровського апеляційного суду від 07 травня 2019 рокуне підлягає відкриттю, оскільки касаційну скаргу подано на судове рішення, яке не підлягає касаційному оскарженню відповідно до пункту 3 частини першої статті 389 ЦПК України.

Разом з тим, у відкритті касаційного провадження у частині оскарження ухвали Дніпровського апеляційного суду від 18 червня 2019 рокунеобхідно відмовити з таких підстав.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Згідно з частиною п`ятої статті 394 ЦПК України у разі якщо суддя-доповідач дійде висновку, що подана касаційна скарга є необґрунтованою, вирішення питання про відкриття провадження здійснюється постійною колегією суддів, до складу якої входить суддя-доповідач.

Разом із тим, як зазначено у частині п`ятій статті 394 ЦПК України, якщо жоден суддя із складу колегії не дійде висновку про необхідність відкриття касаційного провадження через необґрунтованість скарги, колегія суддів постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження.

Частиною четвертою статті 394 ЦПК України передбачено, що суд відмовляє у відкритті касаційного провадження з перегляду ухвали про повернення заяви позивачеві (заявникові), про розгляд скарг на дії (бездіяльність) органів державної виконавчої служби, приватного виконавця, якщо рішення касаційного суду за наслідками розгляду такої скарги не має значення для формування єдиної правозастосовчої практики.

Із матеріалів касаційної скарги, змісту оскаржуваного судового рішення вбачається, що скарга є очевидно необґрунтованою і наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності зазначеного судового рішення.

Такого висновку суд дійшов з огляду на таке.

Згідно з частиною другою статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Зі змісту статей 185, 357 ЦПК України вбачається, що у разі невиконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху у встановлений строк, скарга вважається неподаною та повертається особі, яка її подала.

Постановляючи ухвалу про повернення апеляційної скарги ОСОБА_1 , суд апеляційної інстанції, керуючись статтями 185, 357 ЦПК України, правильно виходив із того, що у визначений судом строк заявник вимоги ухвали суду не виконала, судовий збір за подання апеляційної скарги не сплатила.

У касаційній скарзі заявник посилається на те, що у резолютивній частині ухвали про залишення апеляційної скарги без руху судом зазначено прізвище, ініціали іншої особи, а також не те судове рішення, яке вона оскаржувала, у зв`язку із чим відсутні законні підстави для виконання зазначеної ухвали.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Тобто, помилкове зазначення апеляційним судом у резолютивній частині ухвали прізвища, ініціалів, оскаржуваного судового рішення є опискою і не впливає на правильність судового рішення.

Враховуючи те, що зміст ухвали Дніпровського апеляційного суду від 18 червня 2019 року не викликає будь-яких розумних сумнів у тому, що вказана ухвала стосується ОСОБА_1 , а тому наявність описки у вказаному судовому рішенні не може бути підставою для його не виконання.

Разом із цим, повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Отже, оскаржуване судове рішення суду апеляційної інстанції є законним та обґрунтованим, постановленим із додержанням норм процесуального права, підстави для його скасування відсутні.

Таким чином, оскільки правильне застосування апеляційним судом норм матеріального та процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів, Верховний Суд вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження у частині оскарження ухвали Дніпровського апеляційного суду від 18 червня 2019 року необхідно відмовити.

Щодо сплати судового збору за подання касаційної скарги

До касаційної скарги додано клопотання, у якому заявник просить зменшити або розстрочити сплату судового збору.

Враховуючи те, що у відкритті касаційного провадження у цій справі відмовлено, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для стягнення із заявника судового розміру.

Керуючись пунктом 1, 5 частини другої, частинами п`ятою і шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 07 травня 2019 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 18 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Житлово-будівельний кооператив «Восток-24», про визнання недійсним рішення зборів та відшкодування моральної шкоди, відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:О. В. Ступак І. Ю. Гулейков Г. І. Усик