Ухвала

02 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 257/1639/14-ц

провадження № 61-14537ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АгроГарант» на постанову Дніпровського апеляційного суду від 07 червня 2019 року в справі за заявою арбітражного керуючого Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Золотий Урожай» Юдицького Олександра Вікторовича про відновлення втраченого судового провадження в справі № 257/1639/14-ц за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АгроГарант» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Золотий Урожай», Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський банк розвитку», ОСОБА_1 про стягнення заборгованості шляхом визнання права власності на майно, визнання правочину недійсним, про виключення записів про обтяження майна іпотекою шляхом заборони відчуження на нерухоме майно, стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

29 липня 2019 року Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АгроГарант» подало засобами поштового зв`язку касаційну скаргу на постанову Дніпровського апеляційного суду від 07 червня 2019 року у вищевказаній справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки вона подана з пропуском строку на касаційне оскарження.

Відповідно до статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «АгроГарант» в касаційній скарзі зазначено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що в судовому засіданні апеляційного суду 07 червня 2019 року було проголошено лише вступну та резолютивну частини оскаржуваної постанови. У день складення судового рішення жодному із учасників справи не було вручено повного тексту оскаржуваної постанови. Заявник ознайомився з повним текстом постанови апеляційного суду з Єдиного державного реєстру судових рішень в день її оприлюднення 11 червня 2019 року. 21 червня 2019 року заявником було помилково направлено касаційну скаргу на постанову Дніпровського апеляційного суду від 07 червня 2019 року через Дніпровський апеляційний суд. Як свідчить роздруківка з офіційного веб-сайту Укрпошти, касаційна скарга була отримана Дніпровським апеляційним судом 24 червня 2019 року. Проте, станом на 18 липня 2019 року ані на сайті судової влади, ані за даними Єдиного Контакт-центр судової влади України та за даними інформаційного центру Дніпровського апеляційного суду така скарга не надходила. Враховуючи наведене, Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АгроГарант» просило визнати причини пропуску строку на касаційне оскарження поважними.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», рішення від 14 жовтня 2003 року у справі «Трух проти України»).

Наведені заявником причини пропуску процесуального строку на касаційне оскарження судового рішення не дають достатніх підстав для визнання їх поважними. Тому зазначені заявником причини пропуску строку на касаційне оскарження не зумовлені особливими і непереборними обставинами, а відтак не є поважними.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

У зв`язку з тим, що причини пропуску строку на касаційне оскарження є неповажними, а безпідставне поновлення такого строку є порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, а особі, яка її подала - надати строк для звернення до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження з наведенням інших підстав для поновлення цього строку та наданням відповідних доказів.

Разом із цим, касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Ставка судового збору, чинна на час подання касаційної скарги на рішення суду, встановлена підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та визначена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Разом із цим, заявником в касаційній скарзі зазначено, що Законом України «Про судовий збір» не встановлена ставка судового збору за подання заяви про відновлення втраченого судового провадження, а тому судовий збір за подання касаційної скарги не сплачується.

Як вбачається з матеріалів касаційного провадження, постановою Дніпровського апеляційного суду від 07 червня 2019 року ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 21 грудня 2018 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції для продовження розгляду, отже, судовий збір підлягає сплаті за подання касаційної скарги на ухвалу суду.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на ухвалу суду юридичною особою становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб визначається відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України» на відповідний рік.

Станом на 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 1 921 грн.

Враховуючи наведене, судовий збір за подання касаційної скарги в даному випадку становить 1 921 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у розмірі 1 921 грн має бути перерахований або внесений за реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, ЄДРПОУ - 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), МФО - 899998, рахунок отримувача - 6007, ККДБ - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку - 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження оплати судового збору необхідно надати Верховному Суду квитанцію (платіжне доручення) або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (залишення заяви без руху), про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням можливості усунути вищевказані недоліки.

Керуючись статтями 185, 390, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Визнати підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження постанови Дніпровського апеляційного суду від 07 червня 2019 року за клопотанням Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АгроГарант» неповажними.

Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АгроГарант» на постанову Дніпровського апеляційного суду від 07 червня 2019 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням поважних підстав для цього та наданням відповідних доказів у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині надання квитанції (платіжного доручення) про сплату судового збору касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Зайцев