Справа № 709/842/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2019 року смт. Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого - судді Чубая В.В.,

за участі секретаря судового засідання - Кіян С.О.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Великоканівецької сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області, треті особи - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 (далі - позивач) звернулася до суду з цивільним позовом до Великоканівецької сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області

(далі - відповідач), треті особи - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_5 . Крім неї у її батьків - ОСОБА_6 та

ОСОБА_5 народилося ще двоє дітей, а саме дочка - ОСОБА_7 та син - ОСОБА_7 , який ІНФОРМАЦІЯ_2 помер. 29 березня 1999 ІНФОРМАЦІЯ_2

ОСОБА_6 склав заповіт на ОСОБА_8 , заповівши йому 1/2 частину житлового будинку з надвірними спорудами. Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина на належну їй 1/2 частину майна. Про смерть матері позивач дізналася по телефону від сусіда

ОСОБА_9 у вересні 2018 року та відразу направила до Чорнобаївської державної нотаріальної контори відповідну заяву про прийняття спадщини. Однак у своїй відповіді нотаріальна контора зазначила, що позивач пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. При цьому позивач родинних відносин зі своєю сестрою ОСОБА_7 не підтримує, проживає окремо в іншій місцевості. В період часу з 2016 по

2018 роки позивач доглядала за своїм чоловіком ОСОБА_10 , який перебував на лікуванні в медичних установах м. Харкова. Останній має цукровий діабет та у нього ампутовані обидві ноги. На підставі викладеного, посилаючись на приписи ч. 3 ст. 1272 ЦК України, позивач просила визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 6 червня 2019 року залучено до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю, просив задоволити.

Відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Про причини неявки до суду відповідач не повідомив, відзив на позов, заяв чи клопотань не надіслав.

ОСОБА_3 (далі - третя особа-1) та ОСОБА_4 (далі - третя особа-2) подали заяви, в яких не заперечували проти задоволення позову, просили справу розглянути без їх участі (а.с. 50, 51).

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 5 грудня 2016 року серії НОМЕР_1 (а.с. 13).

Згідно з копією свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 24 березня

2001 року серії АВР НОМЕР_2 863835 ОСОБА_8 успадкував після смерті ОСОБА_6

1/2 частину житлового будинку з надвірними спорудами за адресою:

АДРЕСА_1 (а.с. 15).

Позивач є дочкою ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження від 30 червня 1947 року серії НОМЕР_3 (а.с. 12, 14).

Позивач уклала шлюб з ОСОБА_10 та набула прізвище свого чоловіка " ОСОБА_11 ", що підтверджується копією свідоцтва про одруження від 2 листопада

1968 року серії НОМЕР_4 (а.с. 12).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина на 1/2 частину належного їй спадкового майна. При цьому позивач та третя особа-1 є спадкоємцями першої черги за законом.

Судом встановлено, що померла ОСОБА_5 заповіту не складала.

Відповідно до змісту листа Чорнобаївської державної нотаріальної контори від

23 травня 2019 року (вих. № 475/01-16) (а.с. 29), що надійшов у відповідь на запит суду

(а.с. 22), після смерті ОСОБА_5 подані заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори від імені позивача, третьої особи-1, третьої особи-2 (а.с. 30-31), свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Водночас листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 26 жовтня

2018 року (вих. № 1125/02-16) позивачу повідомлено про пропуск нею шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, та роз`яснено право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 16).

Позивач своєчасно у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини у нотаріальну контору не подала, пояснивши це тим, що не знала про смерть своєї матері та дізналася про це лише у вересні 2018 року по телефону від ОСОБА_9 , який раніше був її сусідом. Крім того, в період часу з 2 лютого 2016 року по 13 березня 2017 року позивач доглядала за своїм чоловіком, який перебував на тривалому лікуванні в медичних установах м. Харкова, що підтверджується копіями виписок із історії хвороби і медичної картки (а.с. 6-10), та з 13 березня 2017 року по червень 2018 року він лікувався амбулаторно у м. Харкові, оскільки має цукровий діабет та в нього ампутовано обидві ноги.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_9 показав, що в кінці вересня 2018 року він зателефонував позивачу на стаціонарний телефон і повідомив про смерть її матері. До цього він також телефонував позивачу, однак ніхто слухавки не брав. Під час телефонної розмови він дізнався, що позивач була у м. Харкові у своєї дочки та про смерть матері нічого не знала. Додатково пояснив, що ОСОБА_5 померла восени 2016 року. Позивач виїхала із с. Малі Канівці Чорнобаївського району Черкаської області до смерті своєї матері з невідомих йому причин. Після цього він в с. Малі Канівці Чорнобаївського району Черкаської області позивача не бачив.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Таким чином часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5 є день її смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 закінчився 28 травня

2017 року.

Під час розгляду справи, виходячи зі змісту позову та доданих до нього документів, судом не встановлено наявність інших спадкоємців, які могли б претендувати на спадщину, що відкрилася після смерті ОСОБА_5 , окрім третіх осіб, які проти задоволення позову не заперечували.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року

№ 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Абзацом 4 п. 24 постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки.

Враховуючи лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилається позивач, як на поважні, а саме відсутність інформації про смерть матері та догляд за своїм чоловіком, який перебував на довготривалому лікуванні і потребував стронньої допомоги, заслуговують на увагу.

За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, а також на те, що позивач є спадкоємцем за законом, який бажає прийняти спадщину, відповідач та треті особи проти позову не заперечують, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 2 (два) місяці.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_5 , яка померла

ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через відповідний суд.

Суддя В.В.Чубай