Житомирський апеляційний суд
Справа №289/2382/18 Головуючий у 1-й інст. Луньова Д. Ю.
Категорія 39 Доповідач Коломієць О. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2019 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді: Коломієць О.С.

суддів: Шевчук А.М., Талько О.Б.

розглянувши у місті Житомирі в порядку письмового провадження (без повідомлення учасників) цивільну справу № 289/2382/18 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Потіївської об`єднаної громади Радомишльського району Житомирської області, за участю третьої особи без самостійних вимог ОСОБА_4 , про визнання права власності на спадщину

за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Радомишльського районного суду Житомирської області від 02 серпня 2019 року, яка постановлена суддею Луньовою Д.Ю. в м. Радомишлі

в с т а н о в и в:

У грудні 2018 року позивачі звернулись до суду з позовом, в якому просили визнати за ними в рівних частках, в порядку спадкування, як за особами які проживали однією сім`єю разом зі спадкодавцем не менше п`яти років до часу відкриття спадщини, право власності на цілий житловий будинок з належними господарськими будівлями і спорудами за адресою : АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Обґрунтовуючи позовні вимоги, зазначили, що не мають можливості оформити свої спадкові права в нотаріальному порядку, оскільки не можуть документально підвередити факти проживання кожного із позивачів однією сім`єю із спадкодавцями не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, а також факт належності спадкодавцям правовстановлюючого документа на спірний будинок.

01 липня 2019 року ухвалою судді позовна заява була залишена без руху з наданням строку для усунення недоліків та в подальшому ухвалою від 02 серпня 2019 року була визнана судом неподаною та повернута позивачам.

Не погоджуючись з даною ухвалою ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Заявник посилається на ті обставини, що суд першої інстанції не звернув увагу на те, що позовна заява відповідає вимогам законодавства, а ненадання позивачами певних доказів зумовлене об`єктивними причинами й не може бути підставою для повернення позову.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах передбачених ст.367 ЦПК України, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом під час розгляду справи встановлено, що ухвалою судді Радомишльського районного суду Житомирської області від 01 липня 2019 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, з посиланням на ту обставину, що при звернені до суду з даним позовом позивачі зазначили про неможливість документального підтвердження певних фактів, необхідних для прийняття спадщини. Проте, останні не позбавлені можливості в судовому порядку встановити факти, від яких залежить виникнення її майнових прав.

Окрім того, позивачами не додано до позовної заяви докази на підтвердження тієї обставини, що вони не мають можливості оформити право власності на зазначене майно в нотаріальному порядку.

Суд звернув увагу на ту обставину, що, зазначивши у позовній заяві про необхідність витребування доказів, позивачі не дотрималися вимог ч.2 ст. 84 ЦПК України та запропонував їм виправити цей недолік шляхом подання відповідного клопотання із врахуванням вищезазначених вимог цивільного процесуального законодавства.

Копію зазначеної ухвали надіслано 09.07.2019 року позивачам рекомендованим листом та вручено особисто 25.07.2019 року (а.с.52,53).

26 липня 2019 року на виконання вимог ухвали суду позивачі направили до суду заяву, в якій зазначено, що внаслідок втрати свідоцтва про право власності на житловий будинок № АДРЕСА_2 від 03.10.1997 року, в якому наявна низька невідповідностей, позивачі позбавлені можливості звернутись до нотаріуса із заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину. Відтак єдиним можливим способом захисту їх прав є звернення до суду з даним позовом й наявність постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії є суто формальним питанням.

Також у зазначеній заяві міститься вказівка на орієнтовний розмір судових витрат, які позивачі очікують понести у зв`язку з розглядом цієї справи.

Ухвалою судді від 02 серпня 2019 року вказану заяву повернуто позивачам з тих підстав, що ними не усунуто всі недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі від 01 липня 2019 року, і сама заява, за своїм змістом, є запереченням проти постановлення судом ухвали про залишення позовної заяви без руху і не містить даних щодо виконання вимог вказаної ухвали.

Проте такий висновок суду першої інстанції є передчасним.

Відповідно до ч.1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Частиною 3 ст.175 ЦПК України також передбачено, що позовна заява, поряд з іншим, повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позовної заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтується позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як визначено ч.1 та 3 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Зміст позовної заяви, а також заяви від 26 липня 2019 року свідчить про те, що позивачі не зверталися до нотаріуса із заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину на вказаний житловий будинок й, відповідно, постанова нотаріуса про відмову у вчиненні цієї нотаріальної дії відсутня. Позивачі також посилалися на те, що надали суду усі наявні у них докази на підтвердження заявлених позовних вимог.

Отже, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з метою захисту своїх спадкових прав звернулися до суду з даним позовом та надали докази, які вони вважали за необхідне надати на підтвердження позовних вимог. Оскільки цивільним процесуальним законодавством України передбачена можливість надання доказів на наступних стадіях цивільного процесу, суд не вправі через неподання доказів при пред`явленні позову залишати заяву без руху та повертати її позивачеві.

Після відкриття провадження у справі, реалізуючи надані процесуальним законом права, позивач матиме можливість заявляти клопотання про приєднання чи витребування відповідних доказів у передбаченому законодавством порядку.

При цьому, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зобов`язаний сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених ЦПК України, а також роз`яснювати у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій.

Крім того, встановлення фактичних обставин справи, а також відповідність викладених обставин в тексті позовної заяви фактичним обставинам справи, дослідження доказів за діючим цивільно-процесуальним законодавством віднесено не до стадії відкриття провадження по справі, а до стадії судового розгляду. Оцінку належності, допустимості, достовірності та достатності доказів суд надає під час ухвалення рішення в нарадчій кімнаті, після закінчення судового розгляду справи.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що достатніх підстав для визнання позовної заяви неподаною та повернення її позивачу у суду не було.

З наведеного вбачається, що ухвала винесена з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Радомишльського районного суду Житомирської області від 02 серпня 2019 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий Судді