Справа № 464/5262/18
пр.№ 2/464/56/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.08.2019 Сихівський районний суд м.Львова

в складі: головуючого судді Чорна С.З.

при секретарі судових засідань Бусько Ю.В.

за участю:

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,-

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 з урахування уточненої позовної заяви, в якому просить стягнути з відповідача на його користь відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 12 242,00 грн., моральної шкоди в розмірі 2 000 грн. та судові витрати в розмірі 3 768,00 грн. В обґрунтування своїх позовних вимог покликається на те, що він є співвласником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про права власності на квартиру № АДРЕСА_2 від 05.10.1994. Наприкінці липня 2018 його квартиру було затоплено. Оскільки він певний час був відсутнім у своїй квартирі, то факт затоплення виявив лише 23.07.2018. Затоплення відбулось із квартири, що поверхом вище, про що було складено акт, а саме згідно акту ЛКП «Житловик-С» від 14.08.2018 причиною залиття стало безгосподарне відношення до сантехнічних приладів мешканців кв.158. Згідно висновку експерта №1006 від 24.04.2019 вартість матеріального збитку від пошкодження майна внаслідок залиття становить 12 242,00 грн. Крім цього, зазначає, що неправомірними діями відповідача йому завдано моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливістю нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації, а тому просить стягнути з відповідача на його користь 2 000 грн. моральної шкоди.

08.10.2018 ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін у справі. Призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

28.03.2019 на позовну заяву відповідач подала відзив. В якому зазначила, що санітарно-технічні прилади в її квартирі справні, наприкінці липня 2018 затоплення квартири позивача не було, до неї ніхто не звертався про відшкодування завданої шкоди. Крім цього, зазначила, що 20.05.2019 о 03.00 год. мешканці квартири АДРЕСА_3 , про , що складений акт ЛКП «Житловик-С». Просить в позові відмовити.

18.06.2019 відповідач ОСОБА_2 подала до суду письмові пояснення, в яких зазначила, що її квартира АДРЕСА_5 постраждала найбільше від раптового затоплення мешканцями квартири АДРЕСА_6 . Вважає, що вона є неналежним відповідачем, оскільки затоплення відбулось не з її вини.

02.08.2019 від відповідача ОСОБА_2 до суду поступила заява про призупинення розгляду справи, оскільки залиття квартир АДРЕСА_1 було скоєне мешканкою квартири АДРЕСА_6 ОСОБА_3 , а тому просить замінити неналежного відповідача на належного.

У судовому засіданні позивач позов підтримав, просить такий задоволити та надав пояснення, аналогічні змісту позовної заяви. Відносно клопотання відповідача про заміну неналежного відповідача належним заперечує, оскільки залиття квартири відбулось у липні 2018. Акти, які долучено відповідачем є за період 01.09.2017 та 20.05.2019, а тому вважає, що саме ОСОБА_2 , як співвласник кв. АДРЕСА_5 є належним відповідачем, що підтверджується актом від 14.08.2019.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, хоча належним чином повідомлялася про час, дату та місце судового засідання, про причини неявки не повідомила.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов наступного.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є співласником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на квартиру № АДРЕСА_2 від 05.10.1994.

Відповідач ОСОБА_2 є співвласником квартири АДРЕСА_8 , яка розташована поверхом вище цього будинку, що підтверджується свідоцтвом про право власності НОМЕР_3 від 14.03.2007.

Згідно Акту від 14.08.2018 складеного комісією ЛКП «Житловик-С» встановлено, що залиття квартири АДРЕСА_1 відбулося через систематичні затоплення мешканцями квартири АДРЕСА_5 . З виходом на адресу виявлено сліди замокання на стінах кухні та передпокою.

Згідно висновку експерта № 1006 від 24.04.2019, вартість відновлювального ремонту необхідного для ліквідування наслідків залиття кварири № АДРЕСА_1, в цінах станом на час проведення дослідження становить 12 242,00 грн.

Правилами ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною першою ст.76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

За загальними положеннями ЦПК України обов`язок суду під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів.

Згідно зі ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Статтею 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором чи законом.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Враховуючи вищенаведене, оскільки судом встановлено, що залиття квартири позивача відбулось через затоплення мешканцями квартири АДРЕСА_8 , чим завдано шкоду майну позивача, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача 12 242,00 грн. вартості відновлювального ремонту, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 є підставними та підлягають до задоволення

Посилання відповідача на Акт від 20.05.2018 підписаний мешканцями квартири АДРЕСА_10 , щодо залиття мешканцями квартири АДРЕСА_11 суд не приймає до уваги, оскільки останній не складений уповноваженим на те особами та не засвідчений печаткою.

Крім того, посилання відповідача на те, що затоплення квартири позивача відбулось внаслідок проривання труби у квартирі АДРЕСА_6 згідно акту від 01.09.2017 спростовуються так, як дана ситуація відбулась у вересні 2017 році, а судом встановлено, що позивач виявив залиття своєї квартири в кінці липня 2018 року.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

У відповідності до ч.3 ст. 23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Верховним судом України в п. 9 Постанови Пленуму «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року за № 4(з подальшими змінами та доповненнями) звернув увагу судів на те, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд повинен наводити в рішенні відповідні мотиви.

Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди суд враховує глибину фізичних та душевних страждань позивача ОСОБА_1 , беручи до уваги, що немає і не може бути точних критеріїв майнового виразу фізичного, душевного болю, страждань, а будь-яка компенсація моральної шкоди не може відповідати дійсним стражданням позивача і може мати тільки умовний вираз та виходячи з міркувань розумності та справедливості, вважає за необхідне визначити розмір відшкодування завданої моральної шкоди в сумі 1 000 грн. Більший розмір відшкодування моральної шкоди позивачем не доведений та в такому слід відмовити.

У зв`язку із задоволенням позову з відповідача підлягають стягненню на користь позивача судові витрати по справі в сумі 4 472,80, які складаються: з судового збору у розмірі 704, 80 грн., оплаченої позивачем судово будівельно-технічної експертизи в розмірі3 768, 00 грн.

Керуючись ст.ст. 10,12,13,76,81,141,259,263,264,265 ЦПК України, ст.ст.16,22, 322,1166, 1167 ЦК України суд, -

у х в а л и в :

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 12 242,00 грн. матеріальної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1 000,00 грн. моральної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 4 472,80 грн. судових витрат.

В решті позову - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається в порядку визначеному ЦПК України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_12 , ІПН - НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_13 , ІПН - НОМЕР_2 .

Повний текст рішення складено 09.08.2019.

Суддя Чорна С.З.