Провадження № 2/712/2922/19
У Х В а л а

14 листопада 2019 року суддя Соснівського районного суду м. Черкас Пересунько Я.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Перша черкаська державна нотаріальна контора, про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним, -

в с т а н о в и в:

12 листопада 2019 року на розгляд судді передано позовну заяву ОСОБА_1 , в якій вона просить визнати недійсним нотаріально посвідчений договір купівлі-продажу квартири від 31 січня 2019 року, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , відповідно до якого останній став власником квартири АДРЕСА_1 .

Позов обґрунтовано тим, що вона є матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та зареєстрована із своїм сином у належній йому квартирі АДРЕСА_1 .

Вказану квартиру син успадкував від бабусі ОСОБА_4 , 1918 року народження.

Влітку 2019 року ОСОБА_1 стало відомо, що її син продав квартиру своєму знайомому ОСОБА_2 .

Зі слів сина, ОСОБА_2 мав лише допомогти йому продати квартиру, у зв`язку з чим син і насьогодні вважає, що є власником квартири.

Водночас син ОСОБА_3 є інвалідом ІІ групи з дитинства, потребує стороннього догляду та має обмеження самообслуговування, здатності до спілкування та здатності контролювати свою поведінку.

Крім того, відповідно до довідки до акта МСЕК від 3 квітня 2019 року, ОСОБА_3 встановлено ІІ групу інвалідності, рекомендовано спостереження у психіатра, проведення постійного підтримуючого психофармакологічного лікування, психотерапія і психокорекція.

Таким чином, внаслідок психічного захворювання, син з великою долею ймовірності не усвідомлював значення своїх дій та не міг керувати ними на час укладення договору купівлі-продажу квартири.

Просила також врахувати, що у вересні 2019 року вона звернулась до суду із заявою про визнання сина недієздатним, і така заява на даний час перебуває на розгляді в суді, а також що 22 жовтня 2019 року орган опіки та піклування надав подання, в якому не заперечував проти призначення позивача та ОСОБА_5 опікунами ОСОБА_3 .

З огляду на викладене, просила задовольнити її заяву про забезпечення позову та накласти арешт на вказану квартиру, оскільки відповідач в будь-який час може відчужити квартиру, що унеможливить виконання рішення суду у цій справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Перевіривши доводи заяви про забезпечення позову, додані до неї матеріали та матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно із ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Як роз`яснено в п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»,розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Судом установлено, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, станом на 14 листопада 2019 року власником квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 відповідно договору купівлі-продажу від 31 січня 2019 року.

У провадженні Соснівського районного суду м. Черкаси перебуває справа № 712/11525/19 за заявою ОСОБА_1 і ОСОБА_6 про визнання ОСОБА_3 недієздатним.

Відповідно до подання Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради від 22 жовтня 2019 року № 10792-2, опікунська рада при виконавчому комітеті Черкаської міської ради не заперечує проти призначення ОСОБА_1 опікуном над ОСОБА_3 , у разі визнання його недієздатним за рішенням суду.

Оскільки надані заявником матеріали свідчать про виникнення спору щодо дійсності укладеного 31 січня 2019 року договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , наразі існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову у разі відчуження цього нерухомого майна, а вид забезпечення позову, який просить застосувати позивач, відповідає позовним вимогам та є співмірним, то заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на вищевказану частину квартири - підлягає задоволенню.

Водночас вимога заяви про забезпечення позову заборонити будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо квартири задоволенню не підлягає, оскільки є неконкретизованою та охоплюється накладенням арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-153, 259, 261 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити частково.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 101.

В іншій частині заяви про забезпечення позову відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення.

Ухвалу може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги до Соснівського районного суду м. Черкас протягом п`ятнадцяти днів із дня її підписання.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Суддя Я.В.Пересунько