Провадження № 2/750/2632/19
У Х В А Л А

11 листопада 2019 року м. Чернігів

Суддя Деснянського районного суду м. Чернігова Карапута Л.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю, визнання частки в спільному майні подружжя та визнання права власності на Ѕ частину спільного сумісного майна в порядку спадкування за законом, треті особи Друга чернігівська державна нотаріальна контора, Акціонерного товариства «УкрСиббанк»,

в с т а н о в и л а :

15.10.2019 року до Деснянського районного суду м. Чернігова звернувся позивач із позовом до відповідача про визнання майна спільною сумісною власністю, визнання частки в спільному майні подружжя та визнання права власності на Ѕ частину спільного сумісного майна в порядку спадкування за законом.

Ухвалою суду від 22.10.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю, визнання частки в спільному майні подружжя та визнання права власності на Ѕ частину спільного сумісного майна в порядку спадкування за законом, треті особи Друга чернігівська державна нотаріальна контора, Акціонерного товариства «УкрСиббанк», залишено без руху. Запропоновано позивачу в 5 денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки: визначити дійсну ціну позову на момент звернення з позовом до суду та відповідно сплатити судовий збір.

06.11.2019 представником позивача було подано заяву про усунення недоліків в якій навів додаткові пояснення по справі та зазначив, що визначити дійсну ціну позову не виявляється можливим, оскільки позивач не має вільного доступу до спірного майна.

Дана позовна заява повинна бути залишена без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до закону «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права. Практика, у тому числі у справах проти інших держав, має застосовуватись органами державної влади, зокрема судами. Згідно з рекомендацією Комітету міністрів Ради Європи від 14.05.81 №R (81)7 щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя, та сталої практики ЄСПЛ вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя, а попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів.

Також ЄСПЛ виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що може бути сплачений заявником. Адже невиправдано великий розмір, який не враховує фінансового становища заявників, а обчислюється на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя. Така позиція була викладена у справі «Георгел та Георгета Стоїческу проти Румунії».

При розгляді справ ЄСПЛ установлює, чи був дотриманий баланс між інтересом держави у стягненні судового збору за розгляд справи та правом заявника на доступ до правосуддя, зокрема правом представити свою позицію по суті та захистити інтереси в суді. Для того щоб гарантувати такий справедливий баланс та, власне, зберегти безперебійне функціонування судової системи, суди мають можливість звільнити від сплати судового збору тих заявників, які можуть довести своє погане фінансове становище.

Отже, на переконання ЄСПЛ, при визначенні розміру судового збору слід обов`язково враховувати питання фінансових можливостей заявника, а також обставини конкретної справи та стадію провадження.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем сплачено судовий збір в розмірі 768 грн. 40 коп., проте такий розмір судового збору не є співмірним з реальною вартістю спірного майна, вказаного в позовній заяві.

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою підприємцем повинен бути сплачений 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768 грн. 40 коп.) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (9605 грн. 00 коп.). Враховуючи те, що позивач не може визначити реальну вартість спірного майна, а відповідно і визначити дійсну ціну позову, суд попередньо визначає судовий збір в розмірі Ѕ максимальної вартості судового збору, яка сплачується при подачі позовної заяви майнового характеру, а саме 4802 грн. 50 коп. (9605 грн. 00 коп. /2). Оскільки позивачем вже було сплачено 768 грн. 40 коп. судового збору, то йому необхідно доплатити судовий збір в розмірі 4034 грн. 10 коп. (4802,5 грн. -768,40 грн).

Згідно вимог ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.175 і 177 ЦПК України, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином позивачу необхідно доплатити судовий збір в розмірі 4034 грн. 10 коп. та надати суду оригінал квитації.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

у х в а л и л а :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю, визнання частки в спільному майні подружжя та визнання права власності на Ѕ частину спільного сумісного майна в порядку спадкування за законом, треті особи Друга чернігівська державна нотаріальна контора, Акціонерного товариства «УкрСиббанк», залишити без руху.

Запропонувати позивачу в 5 денний строк з дня отримання копії ухвали усунути вказані недоліки.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог даної ухвали позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В.Карапута