Провадження № 2/643/4594/19
11.11.2019 м. Харків
Московський районний суд міста Харкова у складі:
головуючого - судді Афанасьєва В.О.,
за участю секретаря судового засідання Леонтьєвої І.І.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Харківський електромеханічний завод «Укрелектромаш» про стягнення заборгованості по заробітній платі, та стягнення середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати при звільненні працівника -
В обґрунтування своїх позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що він працював у АТ «Харківський електромеханічний завод «Укрелектромаш» слюсарем другого розряду в механоскладальному цеху, згідно з наказом № 157к від 13.05.2013. 01.08.2015 його переведено до відділу головного технолога на посаду провідного інженера-технолога, згідно з наказом № 188к від 31.07.2015. 04.05.2018 ПАТ «ХЕМЗ «Укрелектромаш» змінило назву на ПАТ «ХЕМЗ «Укрелектромаш», згідно з наказом № 6 від 04.05.2018. 16.05.2018 позивач звільнився з ПАТ «ХЕМЗ «Укрелектромаш» на підставі п.5 ст.36 КЗпП України за переведенням в ТОВ «СКБ Укрелектромаш», згідно з наказом № 57 від 16.05.2018. При звільненні йому не було виплачено заробітну плату.
Позивач до початку судового засідання подав до суду заяву, у якій просив розгляд справи проводити за його відсутності, позов підтримав та наполягав на його задоволенні. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлений своєчасно та належним чином, про причини неявки не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності не надходило.
За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі відповідачок, що відповідає вимогам ст. 282 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Як вбачається з копії трудової книжки, позивач працював на ПрАТ «ХЕМ «Укрелектромаш» та 16.05.2018 на підставі Наказу № 57-к звільнений на підставі п. 5 ст. 36 КЗпП.
Згідно з довідки з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування (Індивідуальні відомості про застраховану особу) та копій розрахункових листів, сума заборгованості з врахуванням компенсації всього складає 269 650 грн. 72 коп.
Відповідно до ст.116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.
Відповідно до ч. 1 ст. 117 КЗпП у разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в ст. 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.
Відповідно до абз.1 п.20, п.21 Постанови Пленуму Верховного Суду України №13 від 24.12.1999 установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст.117 КЗпП стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при непроведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності. При визначенні середньої заробітної плати слід виходити з того, що в усіх випадках, коли за чинним законодавством вона зберігається за працівниками підприємств, установ, організацій, це слід робити відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №100 від 8 лютого 1995 р. Цей нормативний акт не застосовується лише тоді, коли середня заробітна плата визначається для відшкодування шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я, та призначення пенсії.
Відповідно до абз.3 п.2, абз.3 п.3, п.8 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати» № 100 від 08.02.1995 р. середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час. Усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі. Нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.
Однак, як встановлено судом, остаточний розрахунок з ОСОБА_1 при звільненні зроблений не був, в тому числі не виплачена заборгованість по заробітній платі у розмірі 46 084, 00 грн.
Суд, дослідивши копії розрахункових листів виданих відповідачем (а.с.12-14) встановив, що середньоденна заробітна плата позивача за останні 2 календарні місяці роботи на підприємстві відповідача, що передують дню звільнення становить 716,56 грн. в день без виключення сум відрахування на податки тощо.
Період затримки розрахунку при звільненні позивача по дату фактичного розрахунку, тобто з 17.05.2018 по 14.08.2019 включно, становить 312 робочих днів, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні у сумі 223566,72 грн. (716,56*312 днів), з утриманням з цієї суми встановлених законом податків та інших обов`язкових платежів.
Враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п. 1 ч. 1ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» та позовні вимоги задоволені, то з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2696,50 грн.
Керуючись ст.ст.12,13,76,81,141,264,265, 282 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити в повному обсязі.
Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Харківський електромеханічний завод «УКРЕЛЕКТРОМАШ» на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі в розмірі 46 084 (сорок шість тисяч вісімдесят чотири) гривні 00 копійок.
Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Харківський електромеханічний завод «УКРЕЛЕКТРОМАШ» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки виплати заробітної плати з 17.05.2018 по 14.08.2019 у розмірі 223 566 (двісті двадцять три тисячі п`ятсот шістдесят шість) гривень 72 копійки з послідуючим утриманням з цієї суми податків та інших обов`язкових платежів.
Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Харківський електромеханічний завод «УКРЕЛЕКТРОМАШ» на користь Держави судовий збір у розмірі 2696 грн. 50 коп.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Московський районний суд м. Харкова.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи, які не оголошуються судом:

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт: НОМЕР_1 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач - Приватне акціонерне товариство «Харківський електромеханічний завод «Укрелектромаш», код ЕДРПОУ 00213799, адреса місцезнаходження: 61001, м. Харків, вул. Іскринська, 37.

Суддя В.О. Афанасьєв