УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.11.2019 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцов Д.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Дочірнього підприємства «Житомирський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» середнього заробітку за час затримки розрахунку заробітної плати, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаною заявою, в якій просить видати судовий наказ про стягнення з Дочірнього підприємства «Житомирський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» середнього заробітку за весь час затримки розрахунку, а саме з 23 липня 2019 року по день видачі наказу.

Заява про видачу судового наказу повинна відповідати вимогам статті 163 ЦПК України.

У відповідності до п. 5 ч. 2 ст. 163 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Заявником не надано доказів на підтвердження наявності заборгованості з виплати заробітної плати роботодавцем стягувачу.

Крім того, до заяви про видачу судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору, що передбачено п. 1 ч. 3 ст. 163 ЦПК України.

Предметом заяви про видачу судового наказу є майнові вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку заробітної плати.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року (справа № 910/4518/16), середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати. З огляду на викладене, пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - в справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

З огляду на викладене, позивач не звільняється від сплати судового збору в частині вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Вказаного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 09.10.2019 року (справа №243/2073/18).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушенням вимог статті 163 цього Кодексу.

Таким чином, наведені обставини вказують на наявність підстав для відмови у видачі судового наказу.

Згідно ч. 1 ст. 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстави, передбаченої п. 1 ч. 1 ст. 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому розділом ІІ, після усунення її недоліків.

Керуючись ст. 165 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Дочірнього підприємства «Житомирський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» середнього заробітку за час затримки розрахунку заробітної плати.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.В. Кузнєцов