КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у першій інстанції - Вовк С.В.
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

07 листопада 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Яворського М.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 26 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення майнової та моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 26 червня 2019 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу 23 вересня 2019 року, тобто з пропуском процесуального строку на апеляційне оскарження, визначеного ч. 1 ст. 354 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 було залишено без руху і надано строк тривалістю десять днів з моменту отримання копії вказаної ували для усунення недоліків, а саме: подати заяву про поновлення процесуального строку із зазначенням поважних причин його пропуску, що підтверджуються відповідними належними доказами та подати оригінал квитанції на підтвердження сплати судового збору у зазначеному розмірі або документи, що можуть підтверджувати звільнення від такої сплати.

Як вбачається із супровідного листа, наявного в матеріалах справи, копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від 15 жовтня 2019 року було направлено апелянту 15 жовтня 2019 року (а.с.72) й відповідно до рекомендованого повідомлення №287 копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від 15 жовтня 2019 року було вручено апелянту 19 жовтня 2019 року (а.с.73), а тому останнім днем для усунення недоліків слід вважати 29 жовтня 2019 року.

Окрім того, 06 листопада 2019 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду від 23 вересня 2019 року, яку було направлено засобами поштового зв`язку 22 жовтня 2019 року (а.с.83), що свідчить про те, що апелянт мав можливість разом із вказаною апеляційною скаргою направити також і заяву про усунення недоліків апеляційної скарги на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 26 червня 2019 року, проте ним цього зроблено не було.

Відповідно до приписів ч. 1 статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Суддя-доповідач приходить до висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження враховуючи наступні підстави.

Європейський суд з прав людини наголосив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. v. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Відповідно до пунктів другого та шостого частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії встановлені судом та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини зазначає, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Оскільки апелянтом, всупереч вимог законодавства, не усунено зазначені судом недоліки, то апеляційна скарга вважається такою, що подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, тому за зазначеною апеляційною скаргою відсутні підстави для відкриття апеляційного провадження.

Керуючись ст. 357, 358 ЦПК України, апеляційний суд,-

УХВАЛИВ:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 26 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення майнової та моральної шкоди - відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя Київського

апеляційного суду М.А.Яворський