Справа № 564/853/19
Костопільський районний суд Рівненської області в особі судді Левчук В.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження у приміщенні Костопільського районного суду цивільну справу №564/853/18 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (м.Київ, вул.Грушевського 1Д) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості
АТ КБ «Приватбанк» звернувся до Костопільського районного суду Рівненської області з цивільним позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
Позивач не забезпечив явку уповноваженого представника в судове засідання. У своїй позовній заяві вказує, що у разі неявки представника в судове засідання, не заперечує проти розгляду справи за відсутності представника банку та винесення заочного рішення судом. Окрім того, представником банку подано суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача.
Відповідно до ч.3 ст.211 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідач повторно у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, не скористався своїм правом на подання відзиву на позовну заяву. Про дату, час та місце розгляду справи відповідача було повідомлено вчасно та належним чином.
Відповідно до ч.4 ст.223 Цивільного процесуального кодексу України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.1 ст.280 Цивільного процесуального кодексу України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи викладене, дійшов висновку про можливість вирішення справи на підставі наявних у ній даних, доказів та постановити заочне рішення.
Суд, всебічно та об`єктивно дослідивши наявні у матеріалах справи докази, дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення.
Так, судом встановлено, що ОСОБА_1 23.03.2016 звернувся до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (21.05.2018 змінило назву на Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк") із Анкетою-заявою про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг у ПриватБанку та отримав кредит у розмірі 4200 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок зі сплатою відсотків за користування кредитом та взяв на себе зобов`язання погашати зазначений кредит та проценти по ньому щомісячно (далі - договір).
Відповідно до п.2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 Умов та правил надання банківських послуг, кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку, який може збільшити або зменшити його в будь-який момент.
Із заяви ОСОБА_1 вбачається, що він був ознайомлений та згідний з умовами надання банківських послуг і тарифами банку.
Вказаний договір відповідає вимогам ст.634 ЦК України.
Згідно з ч.2 ст.1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася та сплати процентів.
Оскільки за договором між ПАТ КБ "ПриватБанк" та ОСОБА_1 , останній взяв на себе зобов`язання погашати зазначений кредит та проценти по ньому щомісячно в розмірі 7% від суми заборгованості (витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт "Універсальна") та зазначені обов`язки порушив, що підтверджується розрахунком заборгованості за договором, то у банку виникло право вимоги повернення частини позики, що лишилася в розмірі 7058 грн. та сплати процентів.
При вирішенні спору судом береться до уваги, що остання сплата заборгованості за кредитом зі сторони відповідача мала місце у 02.10.2018 на суму 22,84 грн., що підтверджується розрахунком заборгованості.
Статтею 1048 ЦК України визначено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики. Кредитним договором визначено, що ОСОБА_2 отримав кредит зі сплатою 30% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом.
Пунктом 1.1.3.2.4 умов і правил надання банківських послуг визначено, що банк має право змінювати тарифи, а також інші умови обслуговування рахунків та при цьому банк, за виключенням випадків зміни розміру наданого кредиту (кредитного ліміту), зобов`язаний не менше ніж за 7 днів до введення змін проінформувати клієнта в виписці по картрахунку і якщо протягом 7 днів банк не отримає повідомлення клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що клієнт прийняв нові умови. Водночас, зазначеним пунктом визначено, що право зміни розміру наданого на платіжну картку кредитного ліміту банк залишає за собою в односторонньому порядку, по власному рішенню та без попереднього повідомлення клієнта.
В судовому засіданні з розрахунку заборгованості за кредитним договором встановлено, що банком було змінено розмір відсоткової ставки за кредитним договором з 43,20% до 42% на рік, починаючи з 16.05.2017.
Судом береться до уваги і те, що розрахунок заборгованості відповідачем не оспорювався.
Доказів погашення кредитної заборгованості, відповідачем суду не подано.
Статтею 549 ЦК України визначено, що неустойкою (пенею, штрафом) є грошова сума, яку боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Відповідно до довідки про умови кредитування, у разі виникнення прострочених зобов`язань, клієнт сплачує банку пеню, яка є сумою базової процентної ставки за договором, розділеної на 30 і нараховується за кожен день прострочення кредиту та 1% від заборгованості, але не менше 30 грн. в місяць і нараховується 1 раз в місяць, за наявності прострочення по кредиту або процентам 5 і більше днів при виникненні прострочення на суму більше 50 грн.
Оскільки ОСОБА_1 зобов`язання перед банком порушив, то відповідно до витягу з Тарифів обслуговування та вимог ст.549 ЦК України з нього на користь АТ КБ "ПриватБанк" підлягає стягненню пеня в розмірі 3465,86 грн.
При укладенні кредитного договору сторони домовились, що за порушення взятих зобов`язань по поверненню коштів більш ніж на 30 днів ОСОБА_1 зобов`язується сплатити на користь банку штраф в фіксованій частині в розмірі 500 грн. та в розмірі 5% від суми заборгованості (п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг, Довідка про умови кредитування).
Оскільки ОСОБА_1 зобов`язання перед банком порушив, то відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг та вимог ст.1050 ЦК України з відповідача на користь АТ КБ "ПриватБанк" підлягає стягненню штраф в розмірі 500 грн. (фіксована частина) та в розмірі 526,19 грн. (процентна складова).
Враховуючи викладене, позов підлягає до задоволення у повному обсязі.
Відповідно до ч.1 ст.141 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Позивачем при поданні позовної заяви сплачено 1921 грн. судового збору, що підтверджується платіжним дорученням №PROM3BEWDX від 13.03.2019. Таким чином, витрати по сплаті судового збору підлягають стягненню з відповідача на користь АТ КБ "ПриватБанк".
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 549, 616, 1048, 1054 ЦК України, керуючись ст.ст. 49, 141, 223, 247, 280, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд -
Позов Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задоволити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Рівненського апеляційного суду через Костопільський районний суд Рівненської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 /тридцяти/ днів з дня його проголошення.

У зв`язку із неявкою всіх учасників справи у судове засідання, яким завершився розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складення повного заочного судового рішення - 09.08.2019.

СуддяВ. В. Левчук