_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/6397/19
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

19.11.2019 року

Суддя Київського районного суду м.Одеси Гниличенко М.В. розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Київської районної адміністрації Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог-приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Тітаренко Ольга Сергіївна про тлумачення заповіту, -

ВСТАНОВИВ:

15.11.2019 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київської районної адміністрації Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Тітаренко О.С., в якій позивач просить суд здійснити тлумачення заповіту, складеного ОСОБА_2 Борисом Яковичем, 25.03.2010 року, посвідченого Тітаренко О.С., приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за № 431, визначивши, що спадковим майном, вказаним в заповіті та щодо якого необхідно замовити експертну оцінку, є земельна ділянка, розташована за адресою АДРЕСА_1 , площею 0,1 га, Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯМ № 227715, виданий Управлінням Держземагенства у місті Одеса Одеської області 28 грудня 2012 року.

Позивач в обґрунтування позовних вимог в позові посилається на те, що 25.03.2010 року ОСОБА_3 склав заповіт на ім`я позивача ОСОБА_1 , який був посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Тітаренко О.С., зареєстрований в реєстрі за № 431, згідно якого ОСОБА_1 заповів позивачці належну йому частину житлового будинку з надвірними спорудами та земельну ділянку, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 . В даному заповіті заповідач зробив заповідальний відказ, згідно з яким зобов`язав ОСОБА_1 на день отримання спадщини замовити експертну оцінку земельної ділянки та від цієї суми протягом п`яти років сплатити 1/6 частину його дочці ОСОБА_4 та 1/10 частину його брату ОСОБА_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер.

28 листопада 2017 року на підставі заяви про прийняття спадщини за законом ОСОБА_4 Третьою одеською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа № 1153/2017 щодо майна ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заява ОСОБА_1 про прийняття спадщини за заповітом була долучена до спадкової справи № 1153/2017 до майна заповідача 06.04.2018 року.

Позивач вказує, що нотаріусом було відмовлено та зазначено, що на ім`я спадкодавця видані два Державних акта на право власності на земельні ділянки, розміром 0,01 га та 0,1 га за вищевказаною адресою, тому було рекомендовано позивачу звернутись до суду з позовною заявою про тлумачення заповіту, оскільки незрозуміло про яку саме земельну ділянку йдеться мова у заповіті.

Вказана цивільна справа відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.11.2019 року розподілена судді Гниличенко М.В.

Дослідивши позов та матеріали, додані до позову, суддя приходить до наступного.

Згідно ст.1 ЦПК України Цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексам справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Відповідно ст. 3 ЦПК України правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод чи інтересів.

Згідно зі ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

При цьому, враховуючи норми ст. ст. 27, 31 ЦПК України, позивач самостійно визначає предмет й підстави позову та на власний розсуд розпоряджається своїми правами щодо предмета позову та визначення належних відповідачів та третіх осіб.

З позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що позивачка просить розтлумачити складений ОСОБА_3 заповіт від 25 березня 2010 року.

Відповідно до ч.1,2 ст.1256 ЦК України тлумачення заповіту може бути здійснене після відкриття спадщини самими спадкоємцями. У разі спору між спадкоємцями тлумачення заповіту здійснюється судом відповідно до статті 213 цього Кодексу.

Отже, лише за умови, що сторонами не буде досягнуто згоди з приводу тлумачення тих чи інших положень заповіту, зокрема один із спадкоємців вважатиме, що його права в результаті такого тлумачення порушуються, така особа вправі звернутися до суду за офіційним тлумаченням змісту заповіту, яке може бути здійснене після відкриття спадщини самими спадкоємцями. У разі спору між ними тлумачення здійснюється судом відповідно до ст.213 ЦК.

Всупереч вищевказаним вимогам позивачка у позовній заяві не виклала обставини щодо наявності спору між спадкоємцями та не зазначила доказів на підтвердження існування таких обставини, чи наявність підстав для звільнення від доказування. Зазначивши в якості відповідача Київську районну адміністрацію Одеської міської ради, позивачка не вказала обставини з приводу яких між сторонами виник спір щодо тлумачення заповіту.

Згідно ст.ст. 1236,1237 ЦК України визначено право заповідача на визначення обсягу спадщини, що має спадкуватися за заповітом. Заповідач має право зробити у заповіті заповідальний відказ.

Із тексту заповіту, складеного ОСОБА_2 Борисом ОСОБА_6 , 25.03.2010 року, посвідченого Тітаренко О.С., приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за № 431, вбачається, що ОСОБА_3 заповів позивачці належну йому частину житлового будинку з надвірними спорудами та земельну ділянку, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 . В даному заповіті заповідач зробив заповідальний відказ, згідно з яким зобов`язав ОСОБА_1 на день отримання спадщини замовити експертну оцінку земельної ділянки та від цієї суми протягом п`яти років сплатити 1/6 частину його дочці ОСОБА_4 та 1/10 частину його брату ОСОБА_5 .

Відповідно відповідді Київської державної нотаріальної контори від 26.04.2019 року вбачається, що заведена спадкова справа № 1153/2017 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 . Особами, які претендують на спадщину є позивач ОСОБА_1 , донька спадкодавця ОСОБА_4 та брат спадкодавця ОСОБА_5

До позовної заяви було додано копії двох актів: Державного акту на право на землю щодо земельної ділянки, розташованої за адресою АДРЕСА_1 , площею 0,1000 га, серії ЯМ № 227715, виданий Управлінням Держземагенства у місті Одеса Одеської області 28 грудня 2012 року з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд /присадибна ділянка/ та Державного акту на право на землю щодо земельної ділянки, розташованої за адресою АДРЕСА_1 , площею 0,0100 га, серії ЯМ № 224831, виданий Управлінням Держземагенства у місті Одеса Одеської області 28 грудня 2012 року з цільовим призначенням для будівництва індивідуальних гаражів. Тобто, не звернуто увагу на різне цільове призначення земельних ділянок.

Нотаріусом було зазначено, що на ім`я спадкодавця видані два Державних акта на право власності на земельні ділянки, розміром 0,01 га та 0,1 га за вищевказаною адресою, тому було рекомендовано позивачу звернутись до суду з позовною заявою про тлумачення заповіту, оскільки незрозуміло про яку саме земельну ділянку йдеться мова у заповіті.

Статтею 1256 ЦК України передбачено, що тлумачення заповіту може бути здійснене після відкриття спадщини самими спадкоємцями. У разі спору між спадкоємцями тлумачення заповіту здійснюється судом відповідно до статті 213 цього Кодексу

Частинами 3-4 ст. 213 ЦК України визначено, що і в якій послідовності береться до уваги при тлумаченні змісту правочину.

Відповідно до ст.60 ЦПК України позивач не надав доказів, що є спір між спадкоємцями. Київська районна адміністрація Одеської міської ради не є спадкоємцем за вказаним заповітом і не є спадкоємцем однієї із черг за законом, вказаних в ст.ст. 1261-1265 ЦК України.

До осіб, що мають право тлумачити заповіт відносяться не тільки спадкоємці, але й відказоодержувачі, виконавці заповітів. Результатом тлумачення заповіту є угода, укладена між зазначеними особами . Якщо не досягнуто згоди щодо тлумачення заповіту між спадкоємцями, відказоодержувачами, виконавцями заповітів, або хтось із спадкоємців вважатиме, що його право в результаті такого тлумачення порушене, то виникає право на звернення до суду за офіційним тлумаченням. Нотаріус не є особою, яка віднесена до осіб, що мають право тлумачити заповіт, отже і не може бути залучений до участі в розгляді справи в статусі учасника процесу ( відповідача, третьої особи), на цьому наголошено і в постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування».

В прийнятті позову слід відмовити, оскільки позивач не надала суду доказів на підтвердження того, що між спадкоємцями є спір стосовно тлумачення заповіту, оскільки суду не надано взагалі доказів про звернення позивача до інших осіб з проханням розтлумачити певним чином заповіт та враховуючи те, що ст.1 ЦПК України визначено юрисдикцію та повноваження загальних судів саме щодо виниклих цивільних спорів, а наявність спору у відповідності з вимогами ст.1256 ЦК України є обов`язковою умовою при зверненні до суду з вказаним позовом.

Відповідно до ч.1 ст. 186 ЦПК України суд своєю ухвалою відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне відмовити ОСОБА_1 у відкритті провадження у справі за її позовом до Київської районної адміністрації Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог-приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Тітаренко Ольга Сергіївна про тлумачення заповіту та роз`яснити позивачу, що відповідно до ст.1256 ЦК України тлумачення заповіту може бути здійснене після відкриття спадщини самими спадкоємцями, а тлумачення заповіту судом здійснюється тільки в разі спору між спадкоємцями щодо його змісту.

Крім того, суд роз`яснює позивачу, що після усунення умов, що стали відмовою у відкритті провадження по справі, вона вправі звернутись до суду з вказаним позовом.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.186, 353 ЦПК України , суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадженняза цивільним позовом ОСОБА_1 до Київської районної адміністрації Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог-приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Тітаренко Ольга Сергіївна про тлумачення заповіту

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Київський районний суд м.Одеси шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено та підписано 19.11.2019 року.

Суддя Гниличенко М. В.