Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/553/19
Провадження № 2/553/557/2019
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
23.07.2019м. Полтава
Ленінський районний суд м. Полтави в складі:
головуючого судді -Новака Ю.Д.,
при секретарі- Каленіченко В.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Полтавської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
У березні 2019 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Полтавської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько заявниці ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилася спадщина до складу якої входить квартира номер АДРЕСА_1 . Спадкова справа не відкривалася, інші спадкоємці за законом чи заповітом відсутні. У зв`язку із перебуванням поза межами України, а після повернення - на території міста Антрацит, Луганської області, позбавлена була можливості вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
Позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися. Від представника ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав, проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідач, в особі повноважних представників, повторно в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового розгляду повідомлений був належним чином. Від представника надійшов до суду відзив на позовну заяву. Таким чином, суд вважає можливим розглянути дану справу в порядку заочного розгляду.
Дослідивши письмові докази, що є в матеріалах справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є донькою ОСОБА_2 .
ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 01.02.2019 року ОСОБА_1 було видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 .
01 лютого 2019 року ОСОБА_1 зверталася до приватного нотаріуса Буленко Марії Миколаївни, яка пояснила позивачу, що нею було пропущено строк на прийняття спадщини і їй необхідно звернутися до суду із відповідною позовною заявою.
Крім того, приватним нотаріусом Буленко М.М. було видано інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №54965803 від 01.02.2019 та Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №54965823 від 01.02.2019, відповідно до яких слідує, що померлим ОСОБА_2 будь-які заповіти чи спадкові договори не укладалися та спадкова справа після смерті не відкривалася.
Інформаційною довідкою №156945899 від 20.02.2019 року підтверджується, що ОСОБА_2 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 .
Крім того, судом встановлено та підтверджується копіями закордонних паспортів, що протягом періоду з 21.02.2018 року по 19.08.2018 року ОСОБА_1 разом зі своїм чоловіком ОСОБА_6 перебувала поза межами нашої держави, а саме на території Польщі.
ОСОБА_6 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 разом ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Надаючи оцінку доводам Позивача, суд виходить із наступного.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.
Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Відповідно до ч.ч. 3,4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Згідно із ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно із статтею 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно із ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Статтею 1220 ЦК України, визначено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Згідно із ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.
В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Згідно із ч. 2, 3 ст. 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Таким чином, ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом.
Згідно із ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно із ч.ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до п. 3.5 Порядку, якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.
Відповідно до підпунктів 3.15-3.17 Порядку, якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.
Суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Спадкоємець, якому за рішенням суду встановлено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, повинен у межах установленого судом строку прийняти спадщину шляхом подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідної заяви.
Згідно із п. 3.23 Порядку, своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу.
Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:
1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;
2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Судом встановлено, що останній день на подання заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 є 8 листопада 2018 року, а з позовом про ОСОБА_1 звернулася 11.03.2019 року, відтак, враховуючи принцип пропорційності. пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.
Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував право на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.
Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 12 лютого 2018 року по справі справа № 712/656/15-ц (провадження № 61-2397св18).
На підтвердження позовних вимог, щодо неможливості вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, Позивач вказала, що перебувала на території міста Антрацит у період з 21.08.2018 року по 28 січня 2019 року та надала копії паспортів її чоловіка ОСОБА_6 , його баби ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 , відповідно до яких вони зареєстровані за адресою АДРЕСА_2 .
Враховуючи той факт, що у суду немає підстав сумніватися у достовірності долучених доказів, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 дійсно перебувала разом із своїм чоловіком у період з 21.08.2018 року по 28 січня 2019 року на території міста Антрацит, Луганської області.
Відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України від 7 листопада 2014 р. № 1085-р (Із змінами, внесеними згідно з Розпорядженнями КМ № 410-р від 13.06.2018), «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення» місто Антрацит (у тому числі смт. Боково-Платове, с-ще Лісне, с-ще Мельникове, с-ще Садовий , с -ще Христофорівка, смт Верхній Нагольчик, смт Дубівський, с. Оріхове, смт Кам`яне, смт Кріпенський, смт Щотове, с. Зелений Курган , с- ще Степове ) внесено до переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження.
Крім того, місто Антрацит Луганської області внесено до Переліку населених пунктів Донецької та Луганської областей на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження та УДППЗ «УКРПОШТА» не здійснює пересилання пошти.
Враховуючи вище викладене, ОСОБА_1 була позбавлена можливості надіслати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, відтак, суд приходить до висновку, що причини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини позивачем є поважними та пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, а тому наявні підстави для визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Враховуючи письмову заяву ОСОБА_1 , викладену у позовній заяві, відповідно до статті 175 ЦПК України, судові витрати, понесені позивачем (включаючи судовий збір) відсутні.
На підставі вище викладеного, та керуючись, ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, ст. ст. 5, 13, 76, 82, 89, 206, 258, 259, 263, 265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд,
Позов ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Полтавської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) додатковий строк тривалістю у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після померлого ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ), який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , з дня набрання судовим рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду через Ленінський районий суд м.Полтави протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Суддя Ленінського районного суду м. ПолтавиЮ. Д. Новак