ПОСТАНОВА

Іменем України

13 листопада 2019 року м. Кропивницький

справа № 386/445/18

провадження № 22-ц/4809/1523/19

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючої судді Суровицької Л. В.,

суддів Авраменко Т. М., Черненка В. В.

секретар Лазаренко-Шаповалова В.В.

учасники справи :

позивач - ОСОБА_1 ,

представник позивача за довіреністю - ОСОБА_2 ,

відповідач - ОСОБА_3 ,

представник відповідача - адвокат Дулдієр Олександр Анатолійович,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 15 липня 2019 року у складі судді Гарбуз О. С. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

У травні 2018 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Лебединської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Зазначав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_4 , після смерті якого відкрилась спадщина на земельну ділянку, розташовану на території Лебединської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області. Спадщину після смерті батька прийняла його мати ОСОБА_5 . Мати померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті матері відкрилась спадщина на належні матері дві земельні ділянки, розташовані на території Лебединської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області. Заповіт мати не складала. Він та його брат ОСОБА_3 є спадкоємцями першої черги за законом. Він є інвалідом ІІІ групи, раніше був інвалідом ІІ групи, постійно перебуває на обліку в Голованівській центральній районній лікарні у лікаря- невропатолога, регулярно лікується на стаціонарі. У зв`язку з хворобою, не зміг своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері. Вважає, що строк для прийняття спадщини пропущено ним з поважної причини, тому посилаючись на ст. 1272 Цивільного кодексу України, просив суд визначити йому додатковий шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ( т. 1 а.с. 119-120).

Ухвалою Голованівського районного суду Кіровоградської області від 14 листопада 2018 року у зв?язку з відмовою позивача від позову закрито провадження в частині позовних вимог до Лебединської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області (т. 1 а.с. 136-138).

Рішенням Голованівського районного суду Кіровоградської області від 15 липня 2019 року відмовлено у задоволенні позову. Суд дійшов висновку, що відсутні підстави вважати, що позивач не мав можливості подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини після смерті матері з причин його хвороби з 08 січня 2016 року по 03 липня 2016 року. Позивач не довів існування об`єктивних та неподоланних перешкод для прийняття спадщини. Про відсутність підстав вважати, що позивач не мав можливості подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті матері у зв?язку з хворобою, свідчить те, що після пропуску цього строку він мав можливість 14 травня 2018 року звернутися з позовом до суду та 14 листопада 2018 року звернутись до нотаріуса з метою надання представнику довіреності на представництво його інтересів в суді (т. 1 а.с. 211-218).

В апеляційній скарзі позивач просить скасувати рішення суду першої інстанції з підстав порушення норм матеріального і процесуального права та ухвалити нове рішення про задоволення позову. Зазначає, що відмовивши у задоволенні позову, суд першої інстанції порушив його право на спадщину. Суд не врахував його законне право подати заяву нотаріусу про прийняття спадщини в будь-який день до закінчення встановленого законом шестимісячного строку. Проте він був позбавлений такої можливості, оскільки останні чотири дні до закінчення шестимісячного строку, у зв?язку з хворобою перебував на стаціонарному лікуванні, хвороба перешкодила йому скористатись своїм правом на подачу заяви нотаріусу у той строк, який залишався (т. 1 а.с. 229-230).

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 23 вересня 2019 року відкрито апеляційне провадження у справі, 30 вересня 2019 року справу призначено до розгляду з повідомленням учасників справи на 13 листопада 2019 року (т. 1 а.с. 245, 249).

Представник відповідача адвокат Дулдієр О.А.у відзиві на апеляційну скаргу, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін. Зазначає, що хвороба позивача була короткочасною та такою, що не перешкоджала йому рухатися, а тому безспірних доказів поважності причин пропуску строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини позивачем не надано. Позивачем не надано доказів на підтвердження причин, які були б пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для звернення його до нотаріуса (т. 2 а.с. 11).

В судове засідання апеляційного суду сторони та їх представники, повідомлені під розписку про дату, час і місце розгляду справи, не прибули, повідомлень про причини неявки суду не надали.

Від позивача надійшло електронне повідомлення про розгляд справи в його відсутність (т.2 а.с.13).

Відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

У зв?язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, згідно ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено і підтверджується матеріалами справи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку, яка розташована на території Лебединської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області. Спадщину після смерті батька прийняла мати позивача - ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 померла. Після її смерті відкрилась спадщина на дві земельні ділянки на території Лебединської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області. Заповіт мати позивача не складала. Позивач та його рідний брат - ОСОБА_3 , є дітьми спадкодавця ОСОБА_5 , відносяться до спадкоємців першої черги за законом.

Позивач не проживав постійно із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Спадщину після смерті спадкодавця, шляхом подання заяви у строки, визначені законом, прийняв її син ОСОБА_3 , рідний брат позивача (т.1,а.с.21-22).

Позивач звернувся 31 серпня 2017 року до приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Захаренко В.В. щодо прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 ..

На вказане звернення приватним нотаріусом надано письмове роз?яснення, що він не був зареєстрований та не проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, не подавав заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк, тому необхідно звернутись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання зави про прийняття спадщини (т.1, а.с.9.)

Зважаючи на те, що спадкодавець померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , кінцевим строком подачі заяви про прийняття спадщини було 08 липня 2016 року.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст., ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини ( ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Ураховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1/ у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2/ ці обставини визнані судом поважними.

У п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже віднесення будь-яких обставин до поважних є оціночним, оцінка здійснюється судом.

Поважними причинами для застосування положень ст. 1272 ЦК України є тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо.

На обґрунтування позовних вимог та підтвердження поважності пропущеного встановленого законом строку для прийняття спадщини, позивач посилався на те, що мав намір подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті матері, у встановлений законом шестимісячний строк, який спливав 08 липня 2016 року, але захворів, 04 липня 2016 року потрапив на стаціонарне лікування, у нього були запаморочення, втрачав свідомість, мав проблеми з пересуванням, тому змушений був лікуватись та не міг особисто в цей період подати заяву про прийняття спадщини.

Ухвалюючи рішення про відмову в задоволенні позову, суд виходив з того, що позовні вимоги є необґрунтованими та недоведеними, а наведені позивачем причини пропуску встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, не є поважними.

Проте, такі висновки суду не ґрунтуються на матеріалах справи та на нормах матеріального права, що регулюють правовідносини сторін.

На підтвердження позовних вимог позивач надав медичну довідку Голованівської ЦРЛ про те, що він знаходився на стаціонарному лікуванні у лікаря-невролога з 04 липня 2016 року по 15 липня 2016 року (а.с.10,126).

Згідно виписки № 2438 із медичної картки стаціонарного хворого Голованівської ЦРЛ, ОСОБА_1 перебував на стаціонарному лікуванні у неврологічному відділенні з 04 липня 2016 року по 15 липня 2016 року з діагнозом: ДЗЕ ІІ ст., стадія декомпенсації, віддалені наслідки перенесеного ГПМК (2003 рік) по геморагічному типу з утворенням гематоми. 2003 р.- видалення гематоми лівої півкулі. Помірний правосторонній геміпарез, моторна афазія епілептиформний синдром, синдром когнітивних порушень. ОСОБА_1 знаходиться на диспансерному обліку, регулярно проходить курси лікування, госпіталізований у зв?язку з погіршенням стану.

Відповідно до довідки № 960/01-24 від 23 листопада 2018 року, виданої Голованівською ЦРЛ, позивач з 2003 року після перенесення інсульту знаходиться на «Д» обліку у лікаря-невропатолога Голованівської ЦРЛ, регулярно проходить курси стаціонарного лікування, має інвалідність ІІІ групи, у зв?язку з хворобою перебуває у постійному хворобливому стані, який впливає на його фізичні та розумові можливості. Протягом 2016 року позивач перебував у постійному хворобливому стані (т.1а.с.163).

Згідно копії посвідчення серії НОМЕР_1 , виданого 18 серпня 2004 року, позивач з 01 серпня 2004 року по 28 лютого 2005 року мав інвалідність ІІ групи, а з 04 березня 2005 року по 30 квітня 2010 року та з 01 грудня 2016 року по 30 листопада 2018 року - ІІІ групи (т.1,а.с.128).

В судовому засіданні першої інстанції був допитаний в якості свідка лікар невропатолог Голованівської ЦРЛ ОСОБА_6 , яка підтвердила, що позивач проходив стаціонарне лікування у період з 04 липня 2016 року по 15 липня 2016 року, після цього з 28 вересня 2016 року по 10 жовтня 2016 року після чого направлявся на МСЕК для встановлення групи інвалідності.

Ухвалюючи рішення про відмову в задоволенні позову, суд першої інстанції в порушення вимог ст.89 ЦПК України не дав оцінку кожному доказу окремо та в їх сукупності, не врахував характер хвороби, а саме: виражені головні болі у позивача, запаморочення, хитання при ході, слабкість у правих кінцівках, дискоординація у нижніх кінцівках, наявність приступів з втратою свідомості, судомами,травматизацією.

Суд не врахував, що фактично позивач хворіє з 2003 року, у зв?язку з чим вимушений регулярно проходити курси лікування, у зв?язку з перенесеним інсультом перебуває у постійному хворобливому стані, який впливає на його фізичні можливості, що підтверджено довідкою Голованівської ЦРЛ від 23 листопада 2018 року.

Без урахування характеру хвороби, її тривалості та стану здоров?я позивача в останні чотири дні до закінчення встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд дійшов безпідставного та необґрунтованого висновку про те, що хвороба позивача не є поважною причиною для визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері .

Хвороба, яка загострилась в період закінчення шестимісячного строку, є поважною причиною пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини.

Хвороба позивача є об`єктивними, істотними труднощами, які унеможливлювали подання ним заяви про прийняття спадщини у визначений ч.1ст.1270 ЦК України строк.

Суд безпідставно зазначив про те, що враховує висновки, викладені у постановах Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 та від 13 травня 2019 року у справі № 639/2082/17, оскільки у першій справі причиною пропуску строку для прийняття спадщини позивачем зазначалось те, що не було відомо про існування заповіту, а в другій справі позов обґрунтовувався юридичною необізнаністю позивача та відсутністю документів, необхідних для прийняття спадщини. У постанові КЦС Верховного Суду від11 червня 2018 року у справі № 479/713/17 підставою відмови у позові було неподання позивачем доказів на підтвердження поважних причин неподання заяви про прийняття спадщини у передбачений законом шестимісячний строк.

Безпідставними є посилання суду першої інстанції, як на підставу для відмови в задоволенні позову на ті обставини, що позивач у листопаді 2018 року мав можливість звернутись до нотаріуса з метою надання довіреності на представництво його інтересів в суді, звернувся до суду з позовом, оскільки ці обставини мали місце після закінчення шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, отже не мають правового значення для вирішення спору.

Суд першої інстанції дійшов висновків, які не відповідають обставинам справи, допустив порушення норм матеріального і процесуального права, не врахував принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Порушення судом норм матеріального і процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, відповідно до ст.376 ЦПК України є підставами для скасування рішення суду та ухвалення нового рішення про задоволення позову.

З урахуванням конкретних обставин справи, принципу верховенства права, з урахуванням засад справедливості, добросовісності та розумності, колегія суддів приходить до висновку, що позивач мав об?єктивні та істотні труднощі для подання заяви про прийняття спадщини, тому є правові підстави для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Достатнім для подання заяви про прийняття спадщини, суд вважає три місяці з дня набрання законної сили рішенням апеляційного суду.

Керуючись ст. ст.376, 381-383,384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 15 липня 2019 року.

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_2 , зареєстрований та проживає: АДРЕСА_1 ) додатковий строк - три місяці з дня набрання законної сили рішення апеляційного суду для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови у випадку, передбаченому ст.389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 18 листопада 2019 року

Головуюча суддя Л. В. Суровицька

Судді Т. М. Авраменко

В. В. Черненко