Справа № 635/3664/16-ц
Провадження № 2/635/754/2019
У Х В А Л А

02 серпня 2019 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Шинкарчука Я.А.,

секретар судового засідання Желізова О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , Перша державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області про встановлення факту, який має юридичне значення, визнання заповіту недійсним, визнання домоволодіння спільною сумісною власністю та визнання права власності, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Харківського районного суду Харківської області перебуває дана цивільна справа.

12 квітня 2019 року до суду від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Коновал Артема Миколайовича надійшло клопотання про призначення у даній справі додаткової (повторної) посмертної психіатричної експертизи, з посиланням на те, що експертом при проведенні попередньої експертизи у даній справі не було враховано показання свідків щодо стану померлої ОСОБА_4 , а також те, що у висновку не зазначено якою методикою керувався експерт в ході проведення відповідної експертизи. На вирішення експертів представник позивача просить поставити такі питання:

-Чи могла ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 при наявності у неї захворювання розуміти свої дії (не в час), а період складання заповіту від 22.02.2010 з дослідження індивідуально-психологічних особливостей не менш двох методик як це зазначено за п.19 Наказу №865 від 08.05.2018 Міністерства охорони здоров`я України;

-Чи могла ОСОБА_5 при наявності у неї захворювання керувати своїми діями в період складання заповіту від 22.02.2010 з дослідження індивідуально-психологічних особливостей не менш двох методик як це зазначено за п.19 Наказу №865 від 08.05.2018 Міністерства охорони здоров`я України.

02 серпня 2019 року в судове засідання учасники справи не з`явилися.

Від позивача ОСОБА_1 до суду надійшла заява, в якій остання вказала, що просить розглядати клопотання її представника про призначення додаткової (повторної) посмертної психіатричної експертизи у її відсутність та відсутність її представника. Дане клопотання позивач підтримує та просить задовольнити.

Від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Скробот В.А. надійшла заява, в якій вона просить розглядати питання за клопотанням про призначення у даній справі додаткової (повторної) посмертної психіатричної експертизи у її відсутність та просить відмовити в його задоволенні.

Від третьої особи ОСОБА_3 в матеріалах справи міститься заява, в якій вона просить слухати дану справу у її відсутність.

Від представника третьої особи Першої державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області в матеріалах справи також міститься заява про розгляд даної справи у відсутність представника нотаріальної контори.

Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що клопотання позивача представника ОСОБА_1 адвоката Коновал Артема Миколайовича таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

У відповідності до частин першої-шостої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

За частиною першої статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу.

Відповідно до статті 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

З матеріалів справи вбачається, що 23 травня 2018 року до Харківського районного суду Харківської області надійшов висновок експерта №370 від 27 квітня 2018 року, проведений експертами 18-го відділення судово-психіатричної експертизи Комунального закладу охорони здоров`я «Харківська обласна клінічна психіатрична лікарня №3» на підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 04 квітня 2018 року про призначення судово-психіатричної експертизи за участю психіатра у відношенні померлої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Належного обґрунтування необхідності призначення та проведення додаткової чи повторної посмертної судово-психіатричної експертизи ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , представником позивача не надано. Посилання на те, що не було враховано показання деяких свідків та не вказано, яка методика застосована, не дають суду підстав вважати, що висновок експерта від 27 квітня 2018 року є неповним або неясним, є необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності.

Питання, які поставлені представником позивача у даному клопотанні по суті мають те саме змістовне наповнення, яке і було сформовано в ухвалі суду від 04 квітня 2018 року, за виключенням посилання на «дослідження індивідуально-психологічних особливостей не менш двох методик як це зазначено за п.19 Наказу №865 від 08.05.2018 Міністерства охорони здоров`я України».

Між тим, відповідно до Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08 травня 2018 року №865, за формою проведення судово-психіатричної експертизи може бути амбулаторною, стаціонарною, посмертною.

Пунктом 19 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08 травня 2018 року № 865 визначено, що під час проведення судово-психіатричної експертизи з метою виконання певного експертного завдання експерти керуються актами законодавства України, галузевими стандартами у сфері психіатрії, затвердженими центральним органом виконавчої влади у сфері охорони здоров`я. Проводячи амбулаторну та стаціонарну судово-психіатричної експертизи, експерт за потреби залучає психолога. Дослідження має включати в себе обов`язкові елементи: дослідження особливостей перебігу когнітивних процесів (увага, пам`ять, мислення) - не менше двох методик, спрямованих на дослідження одного процесу; дослідження індивідуально-психологічних особливостей не менше двох методик. Обсяг дослідження та вибір методик у кожному конкретному випадку визначає експерт (психолог). У разі, якщо в ході судово-психіатричної експертизи експерт виявив психічні розлади, які могли б виникнути внаслідок застосування до особи катування та інших жорстоких, нелюдських або таких, що принижують гідність, видів поводження чи покарання, експерт зобов`язаний поінформувати про це підслідного, обвинуваченого або засудженого (його законного представника) та, за умови отримання його усвідомленої згоди за формою, наведеною у додатку до цього Порядку, зобов`язаний передати відповідну інформацію органу (особі), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), незалежно від того, чи було поставлено це питання.

З аналізу приведеного вище пункту 19 Порядку суд приходить до висновку, що відповідне положення Порядку стосується проведення амбулаторної та стаціонарної судово-психіатричної експертизи, коли фактично здійснюється дослідження безпосередньо хворого. Посилання про те, що даний пункт застосовується при проведенні посмертної експертизи, в Порядку відсутнє.

За вказаних обставин, виходячи з предмету позову та наявності висновку експерта посмертної судово-психіатричної експертизи, суд вважає, що клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення посмертної додаткової (повторної) судово-психіатричної експертизи, є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 103, 104, 113, 252, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

постановив:

В задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Коновал Артема Миколайовича про призначення посмертної додаткової (повторної) судово-психіатричної експертизи у цивільній справі №635/3664/16-ц за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , Перша державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області про встановлення факту, який має юридичне значення, визнання заповіту недійсним, визнання домоволодіння спільною сумісною власністю та визнання права власності відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Я.А. Шинкарчук