23 жовтня 2019 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Майдан С.І.,
при секретарі Романенко І.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми авансу та матеріальних збитків,
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 08.08.2018 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, надали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, наполягали на задоволенні позовних вимог. Надали згоду на ухвалення заочного рішення.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся шляхом розміщення оголошення про виклик відповідача до суду на офіційному веб-сайті Херсонського міського суду Херсонської області у зв`язку з відсутністю зареєстрованого місця проживання (перебування).
Згідно ч.11 ст.128 ЦПК України відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.
За таких обставин, враховуючи згоду представника позивача на слухання справи у відсутність відповідача, суд вважає можливим постановити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст.280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що відповідно до акту встановлення і погодження зовнішніх меж земельної ділянки від 10.06.1997 року власниками земельної ділянки АДРЕСА_5 загальною площею 0,1057 га, розташованої за адресою: Садівниче товариство «Укрземпроект» Садівської сільської ради Білозерського р-ну Херсонської області є ОСОБА_3 та суміжними власниками ОСОБА_4 , ОСОБА_5
12.03.2018 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено попередній договір купівлі-продажу земельної ділянки АДРЕСА_5 загальною площею 0,1057 га, розташованої за адресою: Садівниче товариство «Укрземпроект» Садівської сільської ради Білозерського р-ну Херсонської області, цільове призначення: 01.05 Для індивідуального садівництва.
Згідно п.1.1. сторони домовилися укласти в майбутньому договір купівлі-продажу нерухомого майна, а саме: земельної ділянки АДРЕСА_5 , цільове призначення: 01.05 Для індивідуального садівництва.
З п.2.4 Договору вбачається, що сума авансу підлягає заліку в ціну об`єкта, що її друга сторона має заплатити першій стороні при укладені та нотаріальному посвідченню.
Відповідно до п.3.1 перша сторона зобов`язалася підготувати до укладення договору купівлі-продажу нерухомого майна - земельної ділянки №29 загальною площею 0,1057 га, розташованої за адресою: Садівниче товариство «Укрземпроект» Садівської сільської ради Білозерського р-ну Херсонської області.
Згідно ч.1 ст.635 ЦК України попереднім є договір, сторони якого зобов`язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором.
Відповідно до частини третьої статті 640 ЦК України договір, що підлягає нотаріальному посвідченню, є укладеним з дня такого посвідчення.
У разі недодержання сторонами вимоги закону про нотаріальне посвідчення договору такий договір є нікчемним (частина перша статті 220 ЦК України).
Відповідно до ст.570 Цивільного кодексу України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.
Статтею 571 ЦК України встановлено наслідки порушення або припинення зобов`язання, забезпеченого завдатком. Так, якщо порушення зобов`язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості.
На відміну від завдатку, аванс - це спосіб платежу. Аванс не виконує забезпечувальної функції, а виконує функцію попередньої оплати. У разі сплати авансу кредитор не може бути зобов`язаний до повернення авансу у подвійному розмірі і відповідно до відшкодування збитків.
Частими є випадки звернення до суду з позовам про повернення грошових коштів, які передавались як завдаток для забезпечення виконання договору, але договір в подальшому укладено не було.
Верховним Судом України у постанові від 13.02.2013 у справі №6-176цс12. зазначено, що внесення завдатку як способу забезпечення виконання зобов`язання може мати місце лише в разі наявності зобов`язання. Якщо договору, який б за своєю формою та змістом відповідав вимогам закону, між сторонами укладено не було, а сторони лише домовилися укласти такий договір в майбутньому, передана грошова сума є авансом, який підлягає поверненню. Поверненню підлягає й аванс, отриманий за попереднім договором.
Таким чином, ОСОБА_1 , яка надала аванс, має право вимагати його повернення в усіх випадках невиконання чи неналежного виконання договору. У свою чергу відповідач не можуть бути зобов`язаним до повернення авансу у подвійному розмірі і, відповідно, до відшкодування збитків.
У разі коли сторони лише домовилися укласти договір, але відповідно його не оформили, сплачені в рахунок виконання договору платежі повертаються в тому розмірі, в якому вони надавалися.
Також, відповідно до ч.1, ч.2, п.2 ч.3 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Крім цього, у відповідності до ч.1 ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню сплачені судові витрати пропорційно до задоволеної частини позовних вимог.
Керуючись ст. 12, 13, 19, 81, 133, 141, 259, 263-265, 280-284, 354 України, ст.ст.220, 570, 571, 635, 640 ЦК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми авансу та матеріальних збитків задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 (ІН: НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_1 (ІН: НОМЕР_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_4 ) судові витрати по сплаті судового збору у сумі 234,91 гривень.
В решті позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Херсонської області в порядку ст. 355 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя С.І. Майдан