ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
______________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову у відкритті апеляційного провадження

10 травня 2019 року

м. Харків

справа № 641/4211/16-ц

провадження № 22ц/818/2210/19

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В., (суддя-доповідач),

суддів - Бровченка І.О., Колтунової А.І.

перевіривши відповідність вимогам закону апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Комінтернівського районного суду м. Харкова від 24 липня 2018 року в складі судді Боговського Д.Є. по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерної компанії «Харківобленерго» про відшкодування шкоди,

в с т а н о в и в:

Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 24 липня 2018 року призначено у справі додаткову судову пожежно-технічну та електротехнічну експертизу.

На вказану ухвалу суду 04 березня 2019 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Ухвалою судді Харківського апеляційного суду від 14 березня 2019 року справу повернуто до суду першої інстанції для усунення недоліків.

Як вбачається з матеріалів справи ухвалу судді виконано.

Справа надійшла до суду апеляційної інстанції 09 квітня 2019 року.

Ухвалою судді Харківського апеляційного суду від 10 квітня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та апелянту надано строк 10 днів для надання до суду заяви про поновлення строку з зазначенням інших поважних причин пропуску строку та наданням відповідних доказів щодо цього з дня отримання копії цієї ухвали.

Зокрема, в ухвалі зазначено, що оскаржувана ухвала постановлена 24 липня 2018 року та згідно протоколу судового засідання під час проголошення оскаржуваної ухвали були присутні представники позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , тому строк на подачу апеляційної скарги у ОСОБА_1 закінчився 08 серпня 2018 року проте, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу лише 04 березня 2019 року, тобто з порушенням строку на апеляційне оскарження ухвали.

Посилання ОСОБА_1 у клопотанні про поновлення строку щодо того, що вона бажала найскорішого проведення експертизи, тому не подавала апеляційну скаргу, та не могла передбачити, що експертиза на теперішній час досі не буде проведена, не є поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали.

Виходячи з обставин справи, слід дійти висновку, що ОСОБА_1 достеменно відомо про оскаржувану ухвалу з 24 липня 2018 року, проте, у встановлений законом строк апеляційну скаргу вона не подавала.

Інших причин пропуску строку, які б перешкоджали подати апеляційну скаргу з 09 серпня 2018 року по 04 березня 2019 року, апелянтом не зазначено.

Як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення копію вказаної ухвали отримано ОСОБА_1 особисто 17 квітня 2019 року (а.с.238 том 2).

Заяви про поновлення строку або інших клопотань пов`язаних з апеляційною скаргою від ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції на теперішній час не надходило.

Відповідно до частин 3, 4 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадках, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Пунктом 4 частини 1 статті 358 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Відповідно до пунктів 6, 7 частини 2 статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Принцип юридичної визначеності як складова частина конституційного принципу верховенства права зобов`язує апелянта самостійно цікавитися перебігом розгляду його скарги в суді апеляційної інстанції. Тривала відсутність такого інтересу з боку апелянта свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права та зловживання правом на апеляцію.

Враховуючи викладене, вважаємо за необхідне відмовити ОСОБА_1 у відкритті апеляційного провадження у цій справі.

У разі відмови у відкритті провадження у справі, відповідно до п.3 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року із змінами та доповненнями, сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду.

Керуючись ч.4 ст.357, ч.4 ст.358 ЦПК України

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Комінтернівського районного суду м. Харкова від 24 липня 2018 року в складі судді Боговського Д.Є. по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерної компанії «Харківобленерго» про відшкодування шкоди.

Зобов`язати Управління Державної казначейської служби в Основ`янському районі міста Харкова повернути ОСОБА_1 384,20 грн., сплачених 04 березня 2019 року за квитанцією № ПН1627220 Відділення № 6 Філії ПАТ «Державний експортно-імпортний банк України» в м. Харкові на розрахунковий рахунок 0012, код отримувача: 37999628, МФО отримувача: 899998, банк отримувача: Казначейство України.

Вилучити з матеріалів справи і повернути ОСОБА_1 оригінал вказаної квитанції (а.с.214 том 2), долучити до матеріалів справи її копію.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили негайно, після її підписання, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді І.О. Бровченко

А.І. Колтунова