У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" листопада 2019 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді САВЛУК Т.В., розглянувши у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_1 до державного реєстратора Геращенко Володимира Васильовича про визнання дій державного реєстратора такими, що вчиненні з порушенням порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно,

в с т а н о в и в:

Заявник ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом накладення арешту на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 та заборонити будь-яким особам вчиняти будь-які дії щодо вказаної квартири»

Обґрунтовуючи підстави звернення до суду, заявник ОСОБА_1 посилалась на те, що 06 листопада 2019 року заявнику стало відомо з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № від 06 листопада 2019 року виявила, що право власності на квартиру АДРЕСА_2 , державним реєстратором Гаращенко Володимиром Васильовичем зареєстровано за Акціонерним товариством «УКРСОЦБАНК», тому є підстави вважати, що оскільки на даний час в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно міститься інформація про те, що належна квартира АДРЕСА_2 , може бути відчужена яка належить заявнику та без дотримання правових підстав перебуває у власності юридичній особі, новим власником до вирішення по суті спору щодо встановлення правомірності дій суб`єктів, якими відчужено об`єкт нерухомого майна, що зумовлює вжити заходів забезпечення позову до подання позову до суду.

За змістом положень ч.13 ст.7 Цивільного процесуального кодексу України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду). (ч. 1 ст. 153 ЦПК України)

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наведені заявником ОСОБА_1 підстави для вжиття заходів забезпечення позову, приходить до наступного.

Відповідно до ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.150 ЦПК України заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову це заходи цивільного процесуального припинення дій, які можуть утруднити виконання майбутнього рішення суду чи зробити його виконання неможливим. Метою забезпечення позову є негайні, проте, тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового рішення, а також перешкоджання завдавання шкоди позивачу.

При вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу. Вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам.

Відповідно до п.4Ппостанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до ч.ч.5-7 ст.153 ЦПК України, залежно від обставин справи, суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову, підстави його обрання та вирішує питання про зустрічне забезпечення.

Як убачається з долучених до заяви про забезпечення позову доказів, відповідно до Свідоцтва про право власності на житло від 06 вересня 1993 року, квартира АДРЕСА_2 , належить на праві приватної власності ОСОБА_1 .

Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, 20 вересня 2019 року, державним реєстратором Гаращенко Володимиром Васильовичем на підставі дубліката іпотечного договору № 42.02-11/445, серія та номер: 1521, право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрована за Акціонерними товариством «УКРСОЦБАНК»

Враховуючи зазначені вище обставини, суд приходить до висновку, що на даний час є підстави припускати, що не вжиття заходів забезпечення позову може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду в подальшому, а отже застосування вказаного у заяві заходу відповідатиме його призначенню та меті застосування.

Виходячи з предмету спору та суб`єктивного складу сторін, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви, оскільки відносини, які виникли між сторонами спору, стосуються доведення правомірності набуття Акціонерними товариством «УКРСОЦБАНК» права власності на об`єкт нерухомого майна, а саме на квартиру АДРЕСА_2 , тому є підстави вважати, що при відчуженні нерухомого майна, призведе чи зробить неможливим виконання прийнятого в майбутньому рішення суду.

Не підлягає задоволенню вимога заявника про вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони будь-яким особам вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження вказаного майна, зазначена вимога фактично є похідною від задоволених вимог та є способом їх виконання.

На підставі викладеного та керуючись ст. 149, 150, 153 Цивільного процесуального кодексу України, суд-

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви про визнання дій державного реєстратора такими, що вчиненні з порушенням порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно- задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 , яка належить на праві власності ОСОБА_1 , як на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 06 вересня 1993 року, виданого Комітетом по оренді та приватизації комунального майна.

Роз`яснити заявнику, що позовна заява має бути подана до суду протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову, заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом у разі неподання заявником відповідної позовної заяви.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Копію ухвали направити до Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у місті Києві для виконання.

Копію ухвали направити до Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві для відома.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.354 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п.15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону №2147-VІІІ від 03.10.2017 року, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: