справа № 462/4551/19
УХВАЛА

05 серпня 2019 року м. Львів

Суддя Залізничного районного суду м. Львова Гедз Б. М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом, в якому просить виділити їй в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, а саме: тамбур 4,4 кв.м. (номер приміщення ІІІ), приміщення кухні 14,4 кв.м. (номер приміщення-2), кімната 17,7 кв.м. (номер приміщення -1), кладова 2,2 кв.м. (номер приміщення V), коридор 5,5 кв.м, (номер приміщення ІV), а всього загальною площею 44,2 кв. м. в будинку АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Залізничного районного суду м. Львова від 21.07.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано позивачу строк, п`ять днів, з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

02.08.2019 року представник позивача на виконання вимог вказаної ухвалиподала заяву про усунення недоліків та квитанцію про сплату судового збору в розмірі 768,40 грн. При цьому, із такої вбачається, що не було усунуто всі недоліки позовної заяви, зокремакопії доданих документів до позовної заяви належним чином не засвідчені та не додано документу, що підтверджує сплату судового збору у встановленому розмірі.

Так, у відповідності до частин 2, 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення

Крім того, у відповідності до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на час подання позовної заяви складає відповідно 768,40 грн. і 9605,00 грн.

Як вбачається з матеріалів доданих до заяви від 02.08.2019 року позивачем додано документ про сплату судового збору в розмірі 768,40 грн. Між тим, ОСОБА_1 подала клопотання, в якому просить відстрочити їй сплату судового збору, покликаючись на незадовільний майновий стан, а саме, що вона 1939 року народження, пенсіонер, учасник війни та малозабезпечена.

Розглянувши клопотання ОСОБА_1 , вважаю його таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

У відповідності до ст.136 ЦПК України, ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Отже, єдиною підставою для вчиненнясудом зазначених у наведених законодавчих нормах дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі ст. ст. 12, 81 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.

Разом з тим, приймаючи до уваги зазначене, суд не вбачає обґрунтованих та переконливих підстав для відстрочення сплати судового збору, оскільки ОСОБА_1 в обґрунтування свого клопотання не додала доказів, які б дали суду можливість оцінити її майновий стан та задовольнити вказане клопотання.

Приймаючи до уваги зазначене, а також конституційний принцип рівності сторін перед законом і судом, вважаю, що позивач, як сторона у справі, має виконувати встановлений законодавством обов`язок сплати судового збору у встановленому законом розмірі, а саме в розмірі одного відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ЦПК України, тому таку слід повторно залишити без руху і надати позивачу строк, п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх усунення.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності залишити без руху.

Позивач має право протягом п`яти днів, з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху письмово усунути вказані недоліки.Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: (підпис) Б. М. Гедз

З оригіналом згідно.

Суддя: Б.М.Гедз