Справа № 275/288/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2019 року Брусилівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді: Данилюк О. С.

при секретарі с/з Марієвській Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Брусилів розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 про виправлення арифметичної помилки в рішенні суду, -

В С Т А Н О В И В:

02.10.2019 року Брусилівським районним судом Житомирської області винесено рішення у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, яким позовні вимоги задоволено частково.

24 жовтня 2019 року представник відповідача ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про виправлення арифметичної помилки в судовому рішенні, а саме просив виправити арифметичну помилку, яку було допущено при постановленні зазначеного рішення. В обґрунтування заяви зазначив, що відповідно до тексту рішення суду, судом було встановлено, що шляхом підписання анкети-заяви від 28.12.2010 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_2 було укладено кредитний договір, відповідно до умов якого відповідач отримала кредит у розмірі 2000,00 гривень, які фактично вона визнає. Зазначена сума і являється тілом кредиту, яка і підлягає стягненню з ОСОБА_2 . Однак в результативній частині суд стягнув з відповідачки 4 525 гривень 49 копійок, як непогашену суму тіла кредиту , що не відповідає дійсності.

Суд, перевіривши доводи представника відповідачки та дослідивши матеріали вказаної цивільної справи, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про виправлення арифметичної помилки в судовому рішенні, з огляду на наступне.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні описки чи арифметичні помилки.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, в рішенні суду не допущено ані описки, ані арифметичної помилки, виходячи з наступного.

Так, судом у винесеному рішенні було звернуто увагу на те, що згідно розрахунку заборгованості від 31.05.2015 року, наданого позивачем, який підтверджувався випискою з банківського рахунку ОСОБА_2 , відповідачка має заборгованість за тілом кредиту в розмірі 2 234,63 грн. та за простроченим тілом кредиту в розмірі 2 290,86 грн.(а.с. 5-10)

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року по справі № 342/180/17 наведено правовий висновок про те, що кредитор вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання боржника виконати обов`язок з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів.

Частинами 1-4 ст. 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

В силу ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачка користувалася картковим рахунком та кредитними коштами, що підтверджується випискою по рахунку ОСОБА_2 (а.с. 48-65).

Судом враховано, що ОСОБА_2 було подано відзив на позовну заяву, втім власного розрахунку заборгованості остання не надала та не спростувала розрахунок заборгованість за тілом кредиту та заборгованості за простроченим тілом кредиту, наданий позивачем.

При цьому, саме на суд покладено обов`язок по визначенню розміру заборгованості, який підлягає стягненню за рішенням суду.

За таких обставин, суд врахував при визначенні суми заборгованості по тілу кредиту розрахунок, наданий позивачем, який підтверджувався випискою з рахунку відповідачки та становив 4 525 грн.49 коп., тому вказана сума була стягнута з відповідачки на користь позивача.

Тобто жодних описок або арифметичних помилок при винесенні судом рішення у вказаній цивільній справі допущено не було, з огляду на що заява представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_1 про виправлення арифметичної помилки задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. 269 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 про виправлення арифметичної помилки в рішенні Брусилівського районного суду Житомирської області від 02.10.2019 року, винесеного по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя О. С. Данилюк