441/718/19 2/441/489/2019
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.07.2019 року Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого - судді Українець П.Ф.

з участю секретаря Петрик-Ключник М.Є.

представників Мартин В.І.

розглянувши відкрито у залі судового засідання у м. Городок Львівської обл. справу за позовом ОСОБА_1 до Галичанівської сільської ради Городоцького р-ну Львівської обл., треті особи - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 18.04.2019р. звернувся з позовом до Галичанівської сільської ради Городоцького р-ну Львівської обл. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_7 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , мотивуючи тим, що на час відкриття спадщини вчасно не звернувся до нотаріальної контори, оскільки не знав про наявність заповіту складеного спадкодавцем на його користь. Що заповіт зберігав вдома його брат ОСОБА_8 , а після смерті останнього ІНФОРМАЦІЯ_2 . родичі віднайшли заповіт і передали йому. Що він звернувся до нотаріуса для прийняття спадщини після смерті матері, але нотаріус у прийнятті заяви відмовила, через пропуск строку для її подання, тому просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері, терміном три місяці.

В суді ОСОБА_1 позов підтримав з мотивів у ньому наведених, просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_7 .

Представник позивача - адвокат Мартин В.І. позов підтримала, з мотивів у ньому наведених, просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, 25.06.2019р. сільський голова подав заяву про розгляд справи у відсутності їх представництва (а.с. 22).

Треті особи заперечень щодо визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 , по суті не висловили.

Заслухавши учасників справи, вивчивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

ОСОБА_1 , що видно із копії свідоцтва про народження (а.с.4), є сином спадкодавця ОСОБА_7 .

З копії свідоцтва про смерть (а.с.5) видно, що ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Із копії заповіту, посвідченого 29.10.2002р. (а.с.8) убачається, що ОСОБА_7 склала заповіт, за яким належну їй земельну ділянку площею 0,10 га заповіла сину ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Положеннями ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000р. зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

За загальним правилом положення про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Така позиція висловлена у Постанові Верховного Суду від 26.06.2019р. у справі № 565/1145/17.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 на часі відкриття спадщини не був обізнаний про наявність заповіту складеного ОСОБА_7 , оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, суд приходить до висновку, що він у шестимісячний строк не звернувся в нотаріальну контору для прийняття спадщини з поважних причин, а тому визначає йому додатковий строк, достатній для прийняття спадщини, терміном три місяці.

Керуючись ст.ст. 4, 10, 133, 141, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України, ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, суд -

у х в а л и в :

позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 додатковий строк - три місяці, для прийняття спадщини за заповітом, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, через Городоцький районний суд Львівської обл. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 09.08.2019р.

Суддя: Українець П.Ф.