Номер провадження 2/754/5431/19
Справа №754/5681/19
25 жовтня 2019 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:
Головуючого - судді Зотько Т.А.,
за участю секретаря судового засідання Раєвського П.А.,
позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -
Позивач ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , про визнання осіб такими, що втратили користування житловим приміщенням.
Свою позовну заяву мотивує тим, що вона є власником житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 . У спірному житлі зареєстровані колишній чоловік позивача та рідні брати колишнього чоловіка, які не проживають у спірному житлі з серпня 2016 року, місце їх проживання їй не відоме.
При цьому наявність реєстрації відповідачів у спірному житлі позбавляє позивача, як власника житла, можливості здійснювати право користування та розпорядження ним у повному обсязі. Крім того позивач вимушений нести витрати щодо сплати комунальних послуг з розрахунку на всіх зареєстрованих у спірному житлі осіб, включаючи відповідачів, що вводить його у зайві витрати.
Отже, позивач вимушений звернутись до суду із вимогою про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.
Ухвалою судді від 22.04.2019 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в підготовчому засіданні.
Ухвалою від 07.08.2019 року закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.
Як вбачається з витягу з Реєстру територіальної громади м. Києва відповідачі є зареєстрованими за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.16-18).
Згідно з вимогами ч.ч. 6, 7 ст.128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Відповідно до частини 11 статті 128 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач, третя особа або свідок зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.
Порядок публікації оголошень на офіційному веб-порталі судової влади України визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Відповідно до роз`яснення Державної судової адміністрації України від 24.01.2018 року за №10-2141/18 про розміщення оголошень про виклик на офіційному веб-порталі судової влади України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи інформація про виклик у справі відповідача, третьої особи, свідка, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, розміщується безпосередньо судом на його офіційній сторінці веб-порталу судової влади України.
У зв`язку з вищевикладеним виклики відповідачів, в тому числі, були розмішені на офіційному сайті Деснянського районного суду м. Києва .
Відповідачі -ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялась судом належним чином, зокрема: шляхом направлення судових повісток за місцем реєстрації та через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України у розділі, у якому розміщуються оголошення про виклик учасників судових засідань до суду, згідно із ч. 11 ст. 128 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомили, відзив на позов та заяву про розгляд справи за їх відсутності до суду не подавали.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив;
4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Керуючись ст. 281 ЦПК України, суд постановив провести заочний розгляд справи.
Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням зібрані по справі докази, керуючись законом, суд приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.
Відповідно до договору дарування квартири від 04.07.2018 року ОСОБА_6 , а ОСОБА_1 прийняла у дар квартиру АДРЕСА_2 , про що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шандибою Л.І., зроблено запис в реєстрі за № 1400 (а.с.10-11).
Цього ж дня була здійснена реєстрація в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, індексний номер 129667468 від 04.07.2018 року.
З матеріалів справи вбачається, що окрім позивача у спірній квартирі зареєстровані відповідачі, чим створюються перешкоди для позивача у здійсненні нею права користування та розпорядження квартирою.
Згідно із ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Власникові, згідно зі ст. 317 ЦК України, належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Статтею 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права.
При цьому, право власності позивача на спірну квартиру, що включає право вільно володіти, користуватися та розпоряджатися майном на власний розсуд, виникло після реєстрації цього права у встановленому законом порядку та порушується на даний час.
Згідно з положеннями ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку про те, що власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь - який час.
Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно з положеннями ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно з вимогами ст.ст. 90-115 ЦПК України засобами доказування у цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
За відомостями відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської РДА, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований в спірній квартирі з 11.10.2012 по теперішній час, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований в спірній квартирі з 14.07.2016 по теперішній час та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований в спірній квартирі з 02.08.2017 по теперішній час.
При цьому, згідно акту про непроживання від 28.11.2018 року, який складений мешканцями будинку, де зазначено що відповідачі не проживають в квартирі АДРЕСА_2 з серпня 2016 по тепершній час (а.с.12).
Згідно із ст. 405 ЦК України член сім"ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім"ї без поважних причин понад один рік.
Таким чином, проаналізувавши зібрані у справі докази у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення у повному обсязі позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, оскільки дана вимога є обгрунтованою та підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами.
На підставі викладеного, керуючись ст.41 Конституції України, ст. 12, 19, 81, 141, 258-260, 263-265, 280-284, 354, 355, Розділом ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, ст.16, 319, 391, 405 ЦК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 такими, що втратили право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.
Суддя: