Дата документу 01.08.2019
Справа № 320/9180/17
Провадження № 2-п/320/22/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 серпня 2019 року м. Мелітополь

Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Бахаєва І.М.,

за участі:

секретаря судового засідання Фурсової Л.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 19 березня 2018 року по цивільній справі № 320/9180/17 за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області перебувала цивільна справа № 320/9180/17 за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заочним рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 19 березня 2018 року задоволено позовні вимоги Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, а саме: стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (ід.код НОМЕР_1 ), що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (МФО 305299, код ЄДРПОУ 14360570, на рахунок № НОМЕР_2 ) заборгованість за кредитним договором № б/н від 23.05.2007 року в розмірі 76124/сімдесят шість тисяч сто двадцять чотири/ гривень 31 копійки, яка складається з наступного: 4954,30 грн. - заборгованість за кредитом; 63268,85 грн. заборгованість по процентам за користування кредитом; 3800,00 грн. заборгованість за пенею та комісією, а також штрафи відповідно до Умов та правил надання банківських послуг: 500,00 грн. штраф (фіксована частина); 3601,16 грн. штраф (процентна складова); стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (ід.код НОМЕР_1 ), що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (МФО 305299, , на рахунок № НОМЕР_2 ) судові витрати в розмірі 1 600 (одна тисяча шістсот) гривень 00 копійок.

27 лютого 2019 року від відповідача ОСОБА_1 на адресу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області надійшла заява про перегляд заочного рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 19 березня 2018 року по цивільній справі № 320/9180/17 за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, посилаючись на те, що вона не з`явилась у судове засідання, на якому було ухвалено спірне судове рішення та не повідомила про причини своєї неявки відносно цього засідання, виходячи з того, що вона не була повідомленою належним чином про календарну дату проведення судового засідання, а тому не знала про таке повідомлення т а відповідно його не бачила. Жодного поштового повідомлення, судові повістки до суду їй не надходили та відповідно вона оне отримувала.

У судове засідання заявник (відповідач) ОСОБА_1 не з`явилась з невідомої для суду причини, хоча про дату, час та місце судового засідання повідомлялась належним чином, шляхом направлення судової повістки за допомогою поштового відправлення та смс-повідомлення.

Представник позивача ПАТ КБ «ПриватБанк» у судове засідання не з`явився, до суду надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника банку.

Дослідивши матеріали цивільної справи, ознайомившись із заявою про перегляд заочного рішення, суд дійшов висновку про необґрунтованість вимог заяви про перегляд заочного рішення у зв`язку з наступним.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому у цим Кодексом, звернутися до суду за захистом свої порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 76 цього Кодексу доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі письмових, речових та електронних доказів, висновків експертів та показаннями свідків.

Відповідно до ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 284 ЦПК України закріплено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це, а також посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

У відповідності до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Виходячи з вищевикладеного, та враховуючи використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Судом при розгляді заяви встановлено наступне:

Відповідно до довідки наданої головою Костянтинівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області № 1500 від 26 грудня 2017 року ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 про дату, час та місце проведення судового розгляду справи повідомлялась шляхом надіслання судових повісток поштою за адресою її вищезазначеного зареєстрованого місця проживання. Однак до суду всі поштові відправлення повернулись з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Таким чином, на підставі п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, ОСОБА_1 на час ухвалення заочного рішення по справі вважалася належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи.

На момент ухвалення заочного рішення від відповідача до суду заяв про відкладення розгляду справи та про розгляд справи за відсутності відповідача не надходило, до того ж у судове засідання відповідач особисто не з`явилась.

Згідно положень ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані не поважними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Згідно із ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Таким чином, неявка відповідача у судове засідання, яка була належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи давало суду право на заочний розгляд справи та при цьому обмежитись доказами які були в справі, оскільки відповідач до ухвалення судового рішення не надала суду доказів, що мали істотне значення для вирішення справи.

Відповідно до порядку розгляду заяви про перегляд заочного рішення (ст. 287 ЦПК України) у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного провадження.

З огляду на вище викладене, суд не знаходить підстав для скасування заочного рішення та залишає заяву про перегляд заочного рішення без задоволення.

При цьому суд роз`яснює, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 258-261, 287-289, 351-355 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 19 березня 2018 року по цивільній справі № 320/9180/17 за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику (відповідачу) ОСОБА_1 положення ч. 4 ст. 287 ЦПК України, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її проголошення.

СУДДЯ: І.М. БАХАЄВ