Єдиний унікальний номер 448/1737/19
Провадження № 2/448/828/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06.11.2019 року суддя Мостиського районного суду Львівської області Білоус Ю.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням та вселення до житлового приміщення,

В С Т А Н О В И В:

05.11.2019 року представник позивача ОСОБА_1 , адвокат Гавенко Б.І., звернувся до суду із зазначеною позовною заявою, в якій просить суд:

1) зобов`язати відповідача ОСОБА_2 , усунути перешкоди в користуванні позивачем ОСОБА_1 квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом вселення позивача з його дочкою ОСОБА_3 до даної квартири та передачі йому ключів від неї;

2) зобов`язати відповідача ОСОБА_2 усунути перешкоди в користуванні позивачем ОСОБА_1 будинком, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом передачі йому ключів від будинку.

Перевіривши матеріали позовної заяви, вважаю, що така підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам Цивільного процесуального кодексу України, а саме: в порушення вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви не додано документа, що підтверджує сплату судового збору в повному обсязі у встановлених порядку і розмірі, або документа, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, згідно п.1.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлена у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом із цим, відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи вищенаведене, за пред`явлення даного позову в дохід держави повинен бути сплачений судовий збір на загальну суму 1536,80 грн., (768,40х2=1536,80), тобто за дві позовні вимоги немайнового характеру, які заявлені позивачем.

Крім того, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя має перевірити належність справи до юрисдикції та підсудності суду.

Згідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

У пункті 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визнання підсудності цивільних справ» судам роз`яснено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, предметом спору є два об`єкти нерухомого майна, які знаходяться в різних місцевостях та мають різну вартість, відтак спір, що виник, повинен розглядатися за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відповідно до п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак, у позовній заяві позивачем не зазначено вартість об`єктів спірного нерухомого майна, з приводу яких подано позов, а саме: квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; та будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , та не зазначено доказів якими така вартість підтверджується, що позбавляє суд визначити підсудність з урахуванням найвищої вартості об`єкту.

Тому, з урахуванням викладеного позивачу необхідно визначити вартість кожного об`єкту спірного нерухомого майна та зазначити чим вона підтверджується для можливості визначення підсудності.

Таким чином, приходжу до висновку про необхідність залишення даної позовної заяви без руху, надавши позивачу строк для усунення її недоліків, шляхом подання до суду документа, що підтверджує сплату позивачем судового збору (на рахунок № НОМЕР_1 , код отримувача , отримувач коштів УК у Мост. р/Мостиський р-н/22030101, МФО: 899998) на загальну суму 1536 (одна тисяча п`ятсот тридцять шість) гривень 80копійок, а також подання до суду відомостей про вартість об`єктів спірного нерухомого майна, з приводу яких подано позов, а саме: квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; та будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до положень ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі наведеного, керуючись ст.185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням та вселення до житлового приміщення, залишити без руху, надавши позивачу строк у 10 (десять) днів з дня вручення їй ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення вказаних у цій ухвалі недоліків.

Попередити позивача, що у разі, якщо у зазначений в даній ухвалі строк недоліки не будуть усунені, то позовна заява буде вважатись неподаною і така буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.Б.Білоус