УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 листопада 2019 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Борєйко О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

08 жовтня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з вищевказаною заявою, в якій просить: визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування будинком, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 ; звільнити його від сплати судового збору за подання позовної заяви та покласти судові витрати на відповідача.

В цей же день, після визначення системою автоматизованого розподілу справ головуючого судді у вказаній справі та передачі її судді, направлено запит до Відділу реєстрації місця проживання управління з питань державної реєстрації департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради для з`ясування місця реєстрації відповідача.

13 листопада 2019 року до суду надійшла відповідь з Відділу реєстрації місця проживання управління з питань державної реєстрації департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради щодо місця реєстрації відповідача, відповідно до якого, надати відомості про місце реєстрації ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , відділ не має можливості, оскільки відсутня картотека.

Під час вирішення питання щодо можливості призначення позовної заяви ОСОБА_1 до судового розгляду встановлено, що вона подана до суду без додержання вимог ст.175 та ст.177 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по - батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

В порушення вказаної норми, позовна заява ОСОБА_1 не містить офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти позивача та відповідача, реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номеру і серії паспорта відповідача.

Крім того, згідно п.п.8, 9 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 8) зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

В порушення вказаних норм, позовна заява ОСОБА_1 не містить: відомостей про наявність чи відсутність доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою; попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат.

Крім того, згідно ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з позовної заяви, позивач ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати судового збору за подання позовної заяви та покласти витрати на відповідача.

Клопотання обґрунтовує тим, що він не має можливості сплатити судовий збір, оскільки відноситься до малозабезпечених людей. Єдиний дохід, який він отримує, це пенсія у розмірі 1564 гривні, що не забезпечує йому необхідного прожиткового мінімуму. Він є непрацездатним, в зв`язку з чим отримати додатковий дохід не має можливості. Він не отримує він держави жодних видів соціальної допомоги. Оскільки він відноситься до малозабезпеченої особи, має тяжкий матеріальний стан, з врахуванням ст.136 ЦПК України та п. «г» ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір», звернувся до суду з даним клопотанням.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2019 року встановлений в розмірі 1 921 гривня.

Отже, позивач ОСОБА_1 при зверненні до суду з даним позовом повинен сплатити судовий збір у розмірі 768 гривень 40 копійок.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч.3 ст.136 ЦПК України, з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Як вбачається з довідки Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, ОСОБА_1 отримує пенсію за віком у розмірі 1564 гривні.

Відповідно до довідки 2927/28-5/2-1 від 23 вересня 2019 року, виданої Управління соціальної допомоги та компенсаційних виплат Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради, ОСОБА_1 на обліку в управлінні не перебуває та ніяких видів соціальної допомоги не отримує.

Згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків, за період з 01 кварталу 2019 року по 02 квартал 2019 року інформація про доходи ОСОБА_1 відсутня.

Як вбачається з клопотання позивача ОСОБА_1 , останній зазначає, що він відноситься до малозабезпечених людей, є непрацездатним, в зв`язку з чим отримати додатковий дохід не має можливості.

Разом з тим, будь-яких доказів, що позивач є непрацездатним та є членом малозабезпеченої сім`ї, матеріали позовної заяви не містить.

При цьому, слід зауважити, що звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

Позивач ОСОБА_1 має дохід, розмір якого є підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, однак позивач з відповідним клопотанням до суду не звертався.

Враховуючи вищевикладене, доводи позивача не можуть бути підставою для звільнення його від сплати судового збору, оскільки судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

Відсутність у позивача пільг щодо сплати судового збору жодним чином не порушує положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (про право на справедливий суд), оскільки не перешкоджає вказаній особі у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.

На підставі викладеного, враховуючи відсутність встановлених законом підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, необхідно відмовити.

Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 260, 261 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору при зверненні до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила прав на користування житловим приміщенням - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк для усунення недоліків, який відраховується з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала окремо від остаточного судового рішення оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.М. Борєйко