Справа № 127/4700/19
Провадження № 2/127/645/19
15.11.2019 м. Вінниця
Вінницький міський суд Вінницької області у складі головуючого суді Дернової В.В., секретаря Тронт М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю та поділ майна,
Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 11 березня 2019 року було прийнято заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі відповідно до ч. 10 ст. 187 ЦПК України, оскільки згідно з довідками Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради від 20.02.2019 року та УДМС у Вінницькій області від 01.03.2019 року зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 не значилося (передбачені ч. 2 ст. 31 ЦПК України підстави для передачі справи до іншого суду відсутні).
Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 30 травня 2019 року було витребувано від Територіального сервісного центру № 0541 Регіонального сервісного центру МВС у Вінницькій області картки обліку транспортних засобів, що зареєстровані за ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_17 ) із зазначенням дати реєстрації (перереєстрації) транспортного засобу, власника транспортного засобу, марки (моделі), номеру шасі (кузову), об`єму двигуна транспортного засобу, державного номерного знаку; у судове засідання викликано свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .
У судових засіданнях позивач ОСОБА_1 та її представник - адвокат Шиманський В.М. позовні вимоги підтримали повністю з підстав, викладених у позовній заяві, та просили їх задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно, заяви про розгляд справи у його відсутність, письмового відзиву на позов та будь-яких інших заяв і клопотань до суду не подав, а тому суд вважає за можливе та необхідне провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, оскільки це відповідає вимогам ст. 280-281 ЦК України, а позивач та її представник не заперечували проти такого порядку розгляду справи.
Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_7 показала, що з ОСОБА_1 познайомилася у 2012 році на роботі, на той час та до жовтня 2018 року вони з ОСОБА_2 проживали як сім`я, разом наймали квартири (різні у різні періоди), планували одружитися, однак відкладалося, потім ОСОБА_1 завагітніла.
Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_4 показала, що з ОСОБА_2 познайомилася у жовтні 2016 року на хрестинах, вони разом хрестили дитину, на той час він вже приблизно п`ять років проживав як сім`я з ОСОБА_1 , вони разом винаймали житло, у 2018 році у них народилася дитина, яку ОСОБА_2 визнав.
Інші свідки у судові засідання не з`явилися.
Вислухавши пояснення учасників справи, показання допитаних у судовому засіданні свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , вивчивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, позов є частково обґрунтованим та підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Судом встановлені такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини на підставі наданих доказів.
Судом встановлено, що сторони ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу у період з 2012 року до жовтня 2018 року, що підтвердили допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_4 . Крім того, ІНФОРМАЦІЯ_2 у сторін народилася дитина - дочка ОСОБА_11 , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_18 від 02.01.2019 року та Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народжень відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України (а.с. 7, 63). Так, відповідно до ч. 1 ст. 126 СК України, походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою; така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.
Разом з тим, факт проживання позивача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 однією сім`єю без реєстрації шлюбу у період з 15.03.2009 року до 2012 року позивачем не доведено.
Згідно зі ст. 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав самостійного заробітку; вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.
Відповідно до ч.3 ст. 368 ЦК України, майно, набуте подружжям під час шлюбу, вважається їх спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.
Такий висновок суду відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 03.07.2019 року у справі № 554/8023/15-ц, згідно якої «оскільки спірний транспортний засіб придбано під час спільного проживання позивачки та відповідача однією сім`єю без реєстрації шлюбу, то він є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя».
Згідно з ч. 2 ст. 372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.
Відповідно до ст. 70 СК України, у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.
Згідно з ч.1 ст. 71 СК України, якщо дружина та чоловік не домовилися про порядок поділу майна, спір може бути вирішений судом.
Разом з тим, як вбачається з правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду України від 18.01.2017 року у справі № 6-2565цс16, в разі, коли один з подружжя не вчинив передбачених частиною п`ятою статті 71 СК України дій щодо попереднього внесення відповідної грошової суми на депозитний рахунок суду, а неподільні речі не можуть бути реально поділені між сторонами відповідно до їх часток, суд визнає ідеальні частки подружжя в цьому майні без його реального поділу і залишає майно у їх спільній частковій власності.
Таким чином, позов підлягає частковому задоволенню.
Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України, необхідно стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 8921,97 грн. судового збору, тобто пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Враховуючи вищевикладене, на підставі ст. 60, 61, 70, 71, 126 СК України, ст. 368, 372 ЦК України, керуючись ст. 5, 13, 81, 141, 259, 263-265, 273, 280-282, 288, 354-355 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю та поділ майна - задовольнити частково.
Встановити факт проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , однією сім`єю без реєстрації шлюбу у період з 2012 року до жовтня 2018 року.
Поділити спільне майно подружжя, визнавши за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по Ѕ ідеальній частці у праві спільної часткової власності на:
транспортний засіб марки (моделі) МАЗ 543240 , 2003 року випуску, сірого кольору, номер кузова (шасі, рами) НОМЕР_4 , ДНЗ НОМЕР_21;
транспортний засіб марки (моделі) МАЗ 543240 , 2003 року випуску, сірого кольору, номер кузова (шасі, рами) НОМЕР_5 , ДНЗ НОМЕР_22;
транспортний засіб марки (моделі) МАЗ 543240 , 2003 року випуску, сірого кольору, номер кузова (шасі, рами) НОМЕР_6 , ДНЗ НОМЕР_23;
транспортний засіб марки (моделі) МАЗ 543240 , 2003 року випуску, сірого кольору, номер кузова (шасі, рами) НОМЕР_7 , ДНЗ НОМЕР_24;
транспортний засіб марки (моделі) VOLKSWAGEN PASSAT, 2002 року випуску, сірого кольору, номер кузова (шасі, рами) НОМЕР_11 , ДНЗ НОМЕР_12 ;
транспортний засіб марки (моделі) ГКБ 8527, 1988 року випуску, сірого кольору, номер кузова (шасі, рами) НОМЕР_13 , ДНЗ НОМЕР_14 ;
транспортний засіб марки (моделі) КАМАЗ 5320, 1983 року випуску, зеленого кольору, номер кузова (шасі, рами) НОМЕР_15 , ДНЗ НОМЕР_16 .
В іншій частині позовних вимог - відмовити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 8921,97 грн. судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_20 , АДРЕСА_1 )
ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_17 , АДРЕСА_2 )
Повний текст судового рішення складено 18.11.2019 року.
Суддя