11 листопада 2019 року місто Чернігів
Справа №751/6732/19
Провадження №2/751/1451/19
Н о в о з а в о д с ь к и й р а й о н н и й с у д м і с т а Ч е р н і г о в а
в складі: головуючого - судді Ченцової С. М.
секретаря судового засідання Грищенко Н. С.
учасники справи:
в судове засідання не прибули
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м. Чернігова цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, шляхом зняття з реєстраці
ВСТАНОВИВ:
І. Стислий виклад позиції позивача.
ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить: усунути перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_1 та зняти її з реєстраційного обліку.
Позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідно до свідоцтва на право власності на житло від 21.01.1994 року та витягу про державну реєстрацію прав від 27.12.2011 року на праві приватної власності йому належить 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 . Власником 1/3 частини є його мати ОСОБА_3 , яка не проживає в цій квартирі. Відповідно до довідки про склад сім`ї разом з позивачем в квартирі зареєстровані ОСОБА_4 та ОСОБА_2 Відповідач не проживає в житловому приміщенні без поважних причин понад один рік, не сплачує комунальні платежі, в утриманні житла участі не бере, особистих речей в квартирі не має.
ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи та інші процесуальні дії у справі.
Ухвалою Новозаводського районного суду м. Чернігова від 18.10.2019 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження.
Позивач в судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, 11.11.2019 року подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідачка в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена у встановленому законом порядку, відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України.
11.11.2019 року постановлена ухвала про проведення заочного розгляду справи відповідно до положень ст.ст. 223 ч. 4, 280, 281 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин
Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.12.2011, витягу про державну реєстрацію прав від 27.12.2011 та свідоцтва про право власності на житло від 21.01.1994 ОСОБА_1 належить 2/3 частина квартири АДРЕСА_1 (а.с.9, 13,14)
У квартирі АДРЕСА_1 , крім позивача, зареєстрована ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується довідкою про склад сім`ї, виданої Управлінням адміністративних послуг Чернігівської міської ради від 02.09..2019 року № 9645 (а.с.12).
04.09.2019 року сусідами було складено акт, затверджений майстром ДОЖФ № 2 КП «Новозаводське», в якому зазначено, що ОСОБА_2 в квартирі АДРЕСА_1 зареєстрована, але фактично не проживає за вказаною адресою з 2016 року по теперішній час (а.с.10).
ІV. Норми права, які застосував суд та оцінка аргументів сторін
Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Підстави втрати права на користування житловим приміщенням регулюються ст. 71, 72 ЖК України в разі користування житловим приміщенням в будинках державного і громадського фонду та ст. 405 ЦК України в разі користування майном (житлом) власника.
Як встановлено судом, 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 є майном (житлом) позивача, відповідач є членом його сім`ї, тому правовідносини між сторонами мають регулюватися відповідними нормами Цивільного кодексу України.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сім`ї власника втрачає право на користування цим житлом в разі відсутності в житлі понад один рік без поважних причин, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
В позові ОСОБА_1 стверджує, що відповідачка, яка доводиться йому дочкою з 2018 року, тобто більше 1 року, не проживає в квартирі, що належить позивачу.
Враховуючи, що відповідач понад один рік не проживає за місцем реєстрації, отже на підставі вимог ч. 2 ст. 405 ЦК України, така реєстрація є порушенням прав позивача, який позбавлений можливості у повній мірі розпоряджатися своєю власністю, суд дійшов висновку про відновлення порушених прав ОСОБА_1 шляхом часткового задоволення позовних вимог і визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_2 .
Щодо решти позовних вимог, то суд дійшов висновку, що вони задоволенню не підлягають, виходячи з наступного.
Відповідно до Закону № 888-VIII від 10.12.2015, Закон України «Про місцеве самоврядування» було доповнено ст. 37-1, якою визначено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать такі делеговані повноваження: 1) формування та ведення реєстру територіальної громади відповідно до закону.
Згідно з п. 3 Правил реєстрації місця проживання, затверджених Постановою КМУ від 2 березня 2016 року № 207 визначено, що реєстрація/зняття з реєстрації місця проживання/перебування здійснюється виконавчим органом сільської, селищної або міської ради, сільським головою (у разі коли відповідно до закону виконавчий орган сільської ради не утворено) на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради.
З вказаних вище норм вбачається, що зняття з реєстрації здійснюється виконавчим органом міської ради, а саме Управлінням адміністративних послуг Чернігівської міської ради.
Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачено, що зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.
Згідно з п. 26 Правил реєстрації місця проживання, затверджених Постановою КМУ від 2 березня 2016 року № 207 визначено, що зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про зняття з реєстрації місця проживання особи, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.
Аналізуючи вище викладені норми закону, прийняте рішення суду про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, відповідно, є підставою дня зняття цієї особи з реєстрації, тому додатково зобов`язувати реєстраційні органи вчинити ці дії немає потреби.
V. Розподіл судових витрат
У відповідності до п. 1 ч. 2 ст.141 ЦПК України у разі задоволення позову з відповідача підлягає стягненню судовий збір, але за відсутності даної вимоги судовий збір не стягується.
Керуючись статтями 16, 319, 321, 391, 405 ЦК України, статтями 259, 265, 268, 273, 280-282, 354, 355 ЦПК України
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, шляхом зняття з реєстраці задовольнити частково.
Визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 )

Відповідач: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 )

Суддя С. М. Ченцова