Справа № 138/1163/19
Провадження №:2/138/553/19
УХВАЛА

Іменем України

23 квітня 2019 року м. Могилів-Подільський

Суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області Лисенко Т.Ю., ознайомившись із зустрічною позовною заявою та доданими до неї документами ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Могилів-Подільський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про виключення запису як батька з актових записів про народження дитини,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання малолітніх дітей та стягнення аліментів на утримання дружини (справа № 138/776/19), в якій позивач просить стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання малолітніх дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 у розмірі 1/2 частки від усіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_1 щомісячно до досягнення найстаршою дитиною повноліття, а також стягнути аліменти на утримання дружини ОСОБА_2 у розмірі 1/6 частки від усіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_1 щомісячно до досягнення дитиною ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 трьох років.

Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду від 22.03.2019 відкрите провадження у справі, ухвалено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено розгляд справи по суті на 23.04.2019. Також відповідачу наданий пятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали суду для подання відзиву на позовну заяву.

23.04.2019 до суду найшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Могилів-Подільський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про виключення запису як батька з актових записів про народження дитини. Зустрічна позовна заява мотивована тим, що з початку 2013 року сторони припинили спільне проживання, а відтак ОСОБА_1 не є батьком малолітніх дітей ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3. За таких підстав ОСОБА_1 просить виключити відомості про нього як батька з актових записів про народження даних дітей.

Згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 23.04.2019 зустрічна позовна заява передана головуючому судді Лисенко Т.Ю. для розгляду питання про обєднання (спільного розгляду) даної позовної заяви із первісним позовом.

Дослідивши зміст зустрічної позовної заяви та доданих до неї документів, а також матеріали цивільної справи за первісним позовом, суд приходить до такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право предявити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Частина 7 ст. 178 ЦПК України визначає, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим пятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

З системного аналізу даних норм закону вбачається, що зустрічний позов має бути поданий у строк, встановлений судом для подання відзиву. Такий строк визначений законом для того, щоб суд мав можливість завчасно, до початку розгляду справи по суті виконати усі процесуальні дії, повязані із поданням зустрічної позовної заяви, а сторони підготуватись для захисту та підтримки своєї позиції.

Як вбачається із змісту ухвали Могилів-Подільського міськрайонного суду від 22.03.2019, постановленій у справі № 138/776/19, відповідачу ОСОБА_1 визначений пятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали суду для подання відзиву на позовну заяву, а зважаючи на зміст ч. 1 ст. 193 ЦПК України, - і для подання зустрічної позовної заяви.

Копію даної ухвали ОСОБА_1 отримав 28.03.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Тобто строк на подання зустрічного позову у ОСОБА_1 закінчився 12.04.2019.

Разом з тим, зустрічна позовна заява подана ОСОБА_1 23.04.2019, у день розгляду справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання малолітніх дітей та стягнення аліментів на утримання дружини (справа № 138/776/19).

За змістом статей 126, 127 ч. 1 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом, однак такий строк може бути поновлений судом за заявою учасника справи.

У зустрічній позовній заяві ОСОБА_1 вказує на те, що пропустив строк подання зустрічного позову з тих підстав, що 19.04.2019 звернувся за правничою допомогою до адвоката. Однак 19.04.2019 строк подання зустрічного позову вже був пропущений, так як закінчився ще 12.04.2019. Про будь-які дії, які ОСОБА_1 вчиняв до цього часу з метою захисту своїх прав, у зустрічній позовній заяві не зазначено.

При цьому посилання ОСОБА_1 на пропущений процесуальний строк свідчить про його обізнаність та обізнаність його представника адвоката ОСОБА_6, який готував зустрічну позовну заяву, і про наслідки пропуску строку подання зустрічної позовної заяви. Однак жодної заяви про поновлення пропущеного процесуального строку ОСОБА_1 суду не подавав. Прохання поновити такий строк, зазначене у мотивувальній частині зустрічної позовної заяви, не є заявою у розумінні ст.ст. 127 ч. 1, 183 ЦПК України і не може слугувати підставою для прийняття судом окремого процесуального рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи викладені обставини, суд приходить до висновку, що зустрічна позовна заява ОСОБА_7 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Могилів-Подільський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про виключення запису як батька з актових записів про народження дитини подана з пропуском визначеного законом строку, а відтак підлягає поверненню ОСОБА_7

При цьому суд зазначає, що право ОСОБА_7 на звернення до суду за захистом та доступ до правосуддя, визначене ст. 4 ЦПК України, не є порушеним, так як ОСОБА_7 має право звернутись із таким позовом в загальному порядку. Посилання ОСОБА_7 на те, що необхідність обєднання даних позовів у одне провадження полягає в тому, що відповідно до ч. 2 ст. 252 ЦПК України не допускається зупинення провадження у справі про стягнення аліментів з підстави наявності спору про батьківство, спростовується тим, що у разі задоволення позову ОСОБА_1, останній не позбавлений можливості звернутись до суду із позовом про припинення стягнення аліментів.

Керуючись ст.ст. 4, 126, 127 ч. 1, 178 ч. 7, 193 ч. 1, 194 ч. 3, 258-261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву з доданими до неї документами ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Могилів-Подільський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про виключення запису як батька з актових записів про народження дитини повернути позивачу ОСОБА_1

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи № 138/776/19.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Вінницького апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення або складення, шляхом подання апеляційної скарги через Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Т.Ю. Лисенко