Справа № 139/340/19
Провадження № 2/139/113/19
РІШЕННЯ

іменем України

25 квітня 2019 року Мурованокуриловецький районний суд Вінницької області в складі: головуючої судді Тучинської Н.В.,

з участю секретаря судового засідання Хонькович Л.І.,

розглянувши у підготовчому засіданні в смт Муровані Курилівці справу за позовом ОСОБА_1 до Курашовецької сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

04 лютого 2016 року померла матір позивача ОСОБА_2. До складу спадщини після її смерті входить, зокрема, право на земельну ділянку, що знаходиться на території Курашовецької сільської ради. Позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_2 як її донька, але з обєктивних причин пропустила строк для прийняття спадщини, у звязку з чим нотаріус не може прийняти від неї заяву про прийняття спадщини, а тому за захистом своїх прав та інтересів ОСОБА_1 з відповідним позовом 08 квітня 2019 року звернулася до суду.

Ухвалою від 08 квітня 2019 року (а.с. 16) відкрито підготовче провадження у справі.

Позивач у підготовче засідання не зявилася, у п. 3 позовної заяви просила провести розгляд справи за її відсутності (зворот а.с. 2). Представник відповідача сільський голова Курашовецької сільської ради подав до суду заяву про визнання позовних вимог та про слухання справи без його участі (а.с. 18).

З врахуванням положень ч. 1 ст. 198, ч. 3 ст. 211 ЦПК України суд ухвалив про проведення підготовчого засідання за відсутності сторін на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи обставину, що відповідачі визнають позовні вимоги, і таке визнання позовних вимог відповідає закону, не порушує будь-чиї права чи законні інтереси інших осіб, суд вважає за можливе на підставі ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження ухвалити рішення у цій справі.

Розглянувши справу в судовому засіданні, дослідивши та оцінивши наявні у матеріалах справи докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов ОСОБА_1 слід задовольнити, виходячи з наступного:

За загальними положеннями про спадкування спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ст. 1220 ЦК України); право на спадщину виникає в день відкриття спадщини за заповітом або за законом (ст. 1223 ЦК України); спадкоємець, який бажає отримати спадщину, має прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України); для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ЦК України).

04 лютого 2016 року в с. Курашівці Мурованокуриловецького району Вінницької області померла ОСОБА_2 (а.с. 4).

Внаслідок смерті особи відкрилася спадщина (ч. 1 ст. 1220 ЦК України), до складу якої входить, зокрема, земельна ділянка, що знаходиться на території Курашовецької сільської ради (а.с. 9).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ч. 1 ст. 1223 ЦК України). Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти) № 55711714 від 03.04.2019 року (а.с. 11) заповіту по своїй смерті ОСОБА_2 не залишала.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України (ч. 2 ст. 1223 ЦК України). У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки (ч. 1 ст. 1261 ЦК України).

Своє право спадкувати після смерті ОСОБА_2 у першій черзі за законом позивач довела своїми свідоцтвом про народження (а.с. 5) та про одруження (а.с. 6), свідоцтвом про одруження спадкодавця (а.с. 7).

З довідки виконавчого комітету Курашовецької сільської ради № 919 від 03 жовтня 2018 року (а.с. 8) слідує, що на день смерті разом із спадкодавцем ніхто не був зареєстрований. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється шестимісячний строк.

Державний нотаріус Мурованокуриловецького державної нотаріальної контори своїм розясненням (а.с. 10) відмовив ОСОБА_1 у прийнятті заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 через пропущення строків, встановлених для подання такої заяви. Із інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи) № 55711755 від 03 квітня 2019 року (а.с. 12) стверджується, що спадкові права після смерті ОСОБА_2 ніхто не оформляв (спадкова справа не заводилася).

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як слідує із позовної заяви, позивач пропустив встановлений законом, через те, що помилково вважала, що проживаючи разом з матірю без реєстрації прийняла спадщину. Ця обставина доводиться довідкою Курашовецької сільської ради № 919 від 03.10.2018 (а.с. 8).

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов'язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід'ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв'язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

У даній конкретній справі суд вважає, що вказана позивачем причина пропуску строку звернення до нотаріуса є поважною. Судом встановлено, що інших спадкоємців за заповітом чи за законом після смерті ОСОБА_2, крім позивача, нема; ймовірний спадкоємець, який матиме право на спадщину ОСОБА_2, якщо ОСОБА_1 не прийме її, - Курашовецька сільська рада - позовні вимоги визнала, і таке визнання відповідає закону, не порушує будь-чиї права чи законні інтереси інших осіб.

Тому суд приходить до висновку, що відповідно до ст. 1272 ч. 3 ЦК України, ОСОБА_1 можна визначити додатковий строк для звернення в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, оскільки це відповідатиме принципам законності та пропорційності у здійсненні права власності.

Керуючись ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76-81,197-198, 200, 211, 264, 265, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити. Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, додатковий строк терміном один місяць для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, яка настала 04 лютого 2016 року.

Початок перебігу додаткового строку рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено сторонами протягом тридцяти днів з моменту проголошення до Вінницького апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: __________