Справа № 635/1557/19
Провадження №2/635/1708/2019

У Х В А Л А
"02" травня 2019 р. Суддя Харківського районного суду Харківської області Панас Н.Л., розглянувши матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна об'єктом спільної сумісної власності та визнання права власності на частку майна, -
ВСТАНОВИВ:
Позивач звернулась до суду з зазначеним позовом.
Крім того, позивачем до позову додано клопотання про відстрочення йому оплати судового збору, яке позивач обгрунтовує складним матеріальним становищем.
Вирішуючи зазначене клопотання зазначаю наступне.
Статтею 1 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.
Згідно з вимогами ст.8 зазначеного Закону враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.
Згідно з вимогами ст.4 Закону при зверненні фізичної особи з позовами майнового характеру (визнання права власності) сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України "Про Державний бюджетУкраїни на 2019 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений на рівні 1921 грн.
Як вбачається з довідки КП "Харківське районне бюро технічної інвентаризації" №160 від 16 квітня 2019 року, доданої позивачем до матеріалів позову, вартість домоволодіння №3 по пров.Прусянькому в м.Мерефа Харківського району Харківської області станом на 01.10.2018 року становить 1170049 грн. Вартість 51/100 частки зазначеного домоволодіння, на яку позивач просить визнати право власності, буде відповідно становити 596724 грн.99 коп. (1170049 грн. х 51 : 100).
Таким чином, судовий збір, який повинен сплатити позивач при зверненні до суду становить 5967 грн.25 коп. (596724 грн.99 коп. х 1%).
Положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від предявлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п.111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»).
Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п.44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).
За таких обставин приходжу до висновку про можливість задоволення клопотання ОСОБА_1 і відстрочення йому оплати судового збору до прийняття рішення по справі.
На підставі вищевикладеного, ЗУ "Про судовий збір", керуючись ст.133 ЦПК України, -
УХВАЛИВ:
Відстрочити ОСОБА_1 оплату судового збору у розмірі 5967 грн.25 коп. (596724 грн.99 коп. х 1%) на строк - до прийняття рішення по справі.
Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.
Суддя Н.Л.Панас