ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2091/19 Справа № 215/2911/16-ц Суддя у 1-й інстанції - Коноваленко М. І. Суддя у 2-й інстанції - Красвітна Т. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2019 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого - Красвітної Т.П.,

суддів: Свистунової О.В., Єлізаренко І.А.,

при секретарі Левцунову І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу по апеляційній скарзі ОСОБА_1 на рішення Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 вересня 2018 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИЛА:

У липні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року після смерті його матері ОСОБА_3 відкрилася спадщина на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 . Спадкоємцями на вказану квартиру є він та відповідач у справі ОСОБА_2 Друга частина вказаної квартири також належить ОСОБА_2 . При подачі заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку. Строк звернення ним був пропущений з поважних причин, оскільки після поховань матері у нього загострилося захворювання з приводу якого позивач перебуває на обліку в Криворізькому психоневрологічному диспансері, тривалий час не виходив з квартири, постійно відчував сильний головний біль, що слугувало причиною пропущення ним шестимісячного строку для прийняття спадщини. Тому позивач просив визначити йому додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішенням Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 вересня 2018 року, з врахуванням ухвали цього ж суду від 10 жовтня 2018 року про виправлення описки, в задоволенні позову відмовлено (а.с. 173-175, 177).

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неповне з`ясування обставин справи, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права, порушення норм процесуального права, ставить питання про скасування оскаржуваного рішення та ухвалення нового судового рішення про задоволення його позову.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія не знаходить підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування оскаржуваного рішення, виходячи з наступного.

Встановлено судом та стверджується зібраними у справі доказами, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 25.11.1998 року квартира АДРЕСА_1 належала на праві власності ОСОБА_3 та її дочці ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 (а.с. 6, 7, 8).

Із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 вчасно звернулась до нотаріальної контори її онука - відповідач у справі ОСОБА_2 , яка є дочкою ОСОБА_5 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідачу ОСОБА_2 Другою криворізькою державною нотаріальною конторою 30.09.2016 року видано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті бабусі - ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , на 1/2 частку квартири по АДРЕСА_1 (спадкування за правом представлення, у зв`язку зі смертю матері відповідача - ОСОБА_6 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

Позивач є сином ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , відповідно до копії свідоцтва про народження, виданого повторно Жовтневим відділом ДРАЦС Криворізького управління юстиції у Дніпропетровській області 21.10.2015 року (а.с. 9).

Позивач, який на час смерті спадкодавця ОСОБА_3 був зареєстрований та проживав за іншою адресою, ніж спадкодавець, протягом шести місяців з часу смерті спадкодавця до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не звернувся.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 21.10.2015 року, нотаріусом Другої криворізької державної нотаріальної контори позивачу ОСОБА_1 відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 матері ОСОБА_3 , у зв`язку з пропуском строку прийняття спадщини.

Рішенням апеляційного суду Дніпропетровської області від 07.06.2016 року у справі №215/5709/15-ц в задоволенні позову ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Тернівської районної в місті ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини відмовлено, у зв`язку з незалученням до участі у справі іншого спадкоємця - ОСОБА_2 (а.с. 14-15).

Згідно копії пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 від 07.04.2015 року, позивачу призначено пенсію по інвалідності довічно (3 група, загальне захворювання) (а.с. 109).

ОСОБА_1 з 08 жовтня 2009 року та до цього часу зареєстрований та проживає по АДРЕСА_3 , що підтверджується копією паспорта серії НОМЕР_2 , виданого Тернівським РВ Криворізького МУ УМВС України в Дніпропетровській області 19.11.1996 року (а.с. 4).

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1221 ЦК України визначено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого мана.

За положеннями сатті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

За ст.1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Виходячи з викладеного, надавши належної оцінки представленим у справі доказам у їх сукупності; встановивши, що шестимісячний строк для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини сплинув 11.10.2015 року, а із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_1 звернувся до Другої криворізької державної нотаріальної контори лише 21.10.2015 року, отримавши у цей же день постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій; приймаючи до уваги, що позивачем не надано суду жодних належних та допустимих доказів того, що в період з 11.04.2015 року до 11.10.2015 року він не мав змоги за станом здоров`я звернутись із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, - колегія дійшла висновку про невстановлення факту поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку для звернення до нотаріальної контори, а тому суд апеляційної інстанції вважає за необхідне рішення Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 вересня 2018 року залишити без змін, а апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Представлений суду лист КЗ «Криворізький психоневрологічний диспансер ДОР» №592 від 06.06.2016 року щодо наявності у позивача хронічних психічних розладів, третьої групи інвалідності за загальним захворюванням - не доводить факту неможливості ОСОБА_1 звернутись до нотаріальної контори вчасно, протягом шести місяців з часу відкриття спадщини (а.с.17, 108).

Колегія приймає до уваги, що позивач має третю групу інвалідності, яка є робочою та не свідчить про перебування позивача у стані, що виключав можливість з"явитись до нотаріальної контори, зокрема, у період з 11.04.2015 року до 11.10.2015 року.

Доводи апелянта про те, що у вказаний період часу у нього було загострення хвороби і, у зв"язку з цим, він не виходив із квартири, - не підтверджені будь-якими доказами.

Клопотань про надання апеляційному суду відповідних доказів, про витребування доказів судом, зокрема, про призначення судової експертизи, - позивачем не заявлені, що підтверджується письмовими матеріалами справи, протоколом та звукозаписом судового засідання суду апеляційної інстанції.

Отже, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування районним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а лише зводяться до переоцінки доказів.

Суд звертає увагу, що, відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Таким чином, колегія приходить до висновку про необхідність залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваного рішення місцевого суду - без змін.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 375, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 вересня 2018 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий

Судді