ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3070/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" квітня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Лавро А.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ПрАТ „ПРОСТО-страхування" до ОСОБА_2 про стягнення страхового відшкодування,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення страхового відшкодування.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_3 заявив клопотання про залишення позову ПрАТ „ПРОСТО-страхування" до ОСОБА_2 про стягнення страхового відшкодування без розгляду, оскільки представник позивача 16.10.2018 року та 9.04.2019 року повторно не з'явився у судові засідання, при цьому позивач був двічі повідомлений судом про дату і місце розгляду справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у відсутність свого представника не звертався.

Заслухавши заявлене клопотання, вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.5, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 31.10.2017 року (а.с.1). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 4.12.2017 року було відкрито провадження у справі (а.с.106).

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

20.03.2018 року після явки представників сторін до суду розгляд даної справи було перепризначено на 16.10.2018 року на 11-00 годин у зв'язку з перебуванням судді у відпустці (а.с.115). Представник позивача Будя К.С., яка була присутня в залі суду, поставила свій підпис у розписці про те, що вона ознайомлена з датою проведення наступного судового розгляду справи (а.с.117). Однак 16.10.2018 року представник(и) позивача до суду не з'явились (а.с.123), тому розгляд справи було відкладено на 9.04.2018 року о 10-00 годин (а.с.124), а позивачу було надіслано судове повідомлення про інформування щодо дати судового засідання (а.с.125), яке було отримане уповноваженою особою Мушинським 19.03.2019 року, про що свідчить рекомендований лист поштового відділення (а.с.126). Але 9.04.2019 року повторно представник(и) позивача в судове засідання не з'явились.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між другим і третім судовими засіданнями, тобто між 16.10.2018 року і 9.04.2019 року пройшов майже шестимісячний термін, однак вказана процесуальна особа, представник(и) позивача не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 9.04.2019 року або на дати, які передували вказаній.

Таким чином, оскільки представник (представники) позивача 16.10.2018 року і 9.04.2019 року повторно не з'явились до суду, при цьому позивач був двічі повідомлений судом про розгляд справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у відсутність свого представника перед початком даного розгляду справи не звертався, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває майже 18 місяців, тому суд вважає необхідним залишити даний позов без розгляду. При цьому позивач не позбавлений права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.44; 130; 131; 210; 223; 257 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ПрАТ „ПРОСТО-страхування" до ОСОБА_2 про стягнення страхового відшкодування залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :