Провадження №: 2/755/3633/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" липня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді Гончарука В.П.

при секретарі Гриценко О.І.

ухвалу постановлено за відсутності сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення порядку користування квартирою, суд, -

в с т а н о в и в :

З 18.09.2017 року в провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення порядку користування квартирою.

Ухвалою суду від 29.10.2018 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення порядку користування квартирою було залишено без розгляду, у зв`язку з неодноразовою неявкою позивача в судові засідання.

Постановою Київського апеляційного суду від 16.04.2019 року ухвалою суду від 29.10.2018 року було скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Позивач ОСОБА_1 в судові засідання від 12.06.2019 року, 17.07.2019 року повторно не з`явився про день, час та місце судового розгляду справи повідомлялася належним чином.

17.07.2019 року відповідачем ОСОБА_2 до суду подано заяву про залишення цивільної справи ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення порядку користування квартирою - без розгляду, оскільки позивач не з`являється в судові засідання, чим зловживає своїми процесуальними правами.

Відповідно до ст.257 ч.1 п.3 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. До таких правових висновків дійшов Верховний Суд України у постанові від 22.05.2019 року справа №310/12817/13 провадження №61-36375св18.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення порядку користування квартирою, слід залишити без розгляду, у зв`язку з неодноразовою неявкою позивача в судові засідання.

Враховуючи наведене, та, керуючись ст. 257 ч.1 п.3 ЦПК України, суд,-

постановив :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення порядку користування квартирою - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.п.15 п. 1 Розділу ХШ ПерехіднихПоложень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

С у д д я: