У Х В А Л А

Іменем України

19 квітня 2019 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., розглянувши клопотання представника відповідача Публічного акціонерного товариство «Укрсоцбанк» Ковалевського Є.В., про зустрічне забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Державного реєстратора Комунального підприємства «Центр розвитку та інвестицій Васильківського району» Попової Олександри Валеріївни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_5, про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, скасування запису про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ПАТ «Укрсоцбанк», Державного реєстратора Комунального підприємства «Центр розвитку та інвестицій Васильківського району» Попової О.В., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_5, про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, скасування запису про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно.

18.04.2019 року через загальну канцелярію суду від представника відповідача надійшло клопотання про зустрічне забезпечення вищевказаного позову, яке вмотивоване наступними обставинами. 13.12.2018 року ухвалою Деснянського районного суду м. Києва задоволено заяву позивача про забезпечення позову у вищевказаній справі, шляхом накладення арешту на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 та забороною представникам ПАТ «Укрсоцбанк» проникати до квартири АДРЕСА_2 на час розгляду справи. Внаслідок того, що 13.12.2018 року було накладено арешт на квартиру, відповідач позбавлений можливості реалізовувати правомочності власника, зокрема, продати зазначену квартиру. З огляду на оцінку квартири розмір збитків складає 961 893,00 грн. Можливо визначити не всю суму, а наприклад, 15 % від вартості (144283,95 грн.). При визначенні розміру просив врахувати і інші фактори, зокрема, коливання курсу та знецінення майна, амортизацію майна та втрату його часткової вартості внаслідок цієї амортизації тощо. У зв'язку з вищевикладеним відповідача просив суд: застосувати зустрічне забезпечення, зобов'язавши ОСОБА_3 внести на Депозитний рахунок Деснянського районного суду м. Києва грошові кошти в розмірі 144283,95 грн.

Суд, дослідивши клопотання про застосування зустрічного забезпечення, вивчивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України суд зобов'язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов'язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Як вбачається з матеріалів справи ухвалою суду від 13.12.2018 року заяву представника позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_6, про забезпечення позову задоволено. Зокрема, накладено арешт на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2, та заборонено її реалізацію на час розгляду справи. Крім того, заборонено представникам ПАТ «Укрсоцбанк» проникати до квартири АДРЕСА_2 на час розгляду справи.

Так, у своєму клопотанні про застосування зустрічного забезпечення представник відповідача просить суд вжити заходи щодо зустрічного забезпечення шляхом зобов'язання позивача внести на депозитний рахунок 144283,95 грн., однак, суд вважає заходи зустрічного забезпечення, запропоновані представником відповідача не співмірними із заходами забезпечення позову, які були застосовані ухвалою суду від 13.12.2018 року та необґрунтованими, з точки зору суду, направленими не на настання та забезпечення реальних наслідків.

Беручи до уваги вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав, визначених ч. 3 ст. 154 ЦПК України, для зустрічного забезпечення, у зв'язку з чим у клопотанні представника відповідача ПАТ «укрсоцбанк», про застосування зустрічного забезпечення слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 154, 258, 260, 261, 353 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника відповідача Публічного акціонерного товариство «Укрсоцбанк» Ковалевського Є.В., про зустрічне забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Державного реєстратора Комунального підприємства «Центр розвитку та інвестицій Васильківського району» Попової Олександри Валеріївни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_5, про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, скасування запису про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення та підписання. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: