Єдиний унікальний номер 243/8574/18 Номер провадження 22-ц/804/1590/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2019 року м. Бахмут Донецька область

Донецький апеляційний суд у складі:

головуючого судді Канурної О.Д.,

суддів: Агєєва О.В., Мальованого Ю.М.

за участю секретаря Розпутько Я.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бахмуті Донецької області апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 19 квітня 2019 року у цивільній справі № 243/8574/18 за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про скасування акту про порушення правил користування електричною енергією для населення та скасування штрафу (суддя першої інстанції Пронін Сергій Георгійович), -

В С Т А Н О В И В:

07.09.2018 року ОСОБА_1 звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним та скасування протоколу комісії РЕС про розгляд акту про правопорушення № 570 від 29.08.2018 року та скасування штрафу в розмірі 45137,92 грн.

28.09.2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з уточненою позовною заявою до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним та скасування акту про порушення правил користування електричною енергією для населення № 220539 від 28.08.2018 року та скасування штрафу в розмірі 45137,92 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 28 серпня 2018 року до позивача за адресою: АДРЕСА_1 прийшли з перевіркою працівники енергонагляду, після чого представниками Слов`янського РЕМ Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» був складений Акт про порушення (ПКЕЕН) № 220539, в якому було зазначено, що позивач, за місцем свого проживання самовільно підключив електроустановку до електричної мережі. При цьому позивача не було повідомлено про перевірку.

Представники Слов`янського РЕМ ПАТ «Донецькобленерго» у кількості двох осіб склали акт, посилаючись на показники їх прибору вимірювання напруги, на вимогу позивача показати, чи є даний прилад сертифікований, було відмовлено, але потім після перевірки акт був підписаний ще одним працівником, який не був присутній при перевірці і знаходився весь час на вулиці.

Позивач не є першим власником житла, а тому він не міг знати про самовільне підключення до електромережі.

Була проведена комісія РЕС по розгляду акту про правопорушення, на якої був нарахований штраф позивачу у сумі 45137,92 грн. Позивачу повний протокол комісії наданий не був.

Позивач вважає, що розрахунок спожитої недорахованої електроенергії проведено помилково, оскільки кількість недорахованих кіловат годин згідно з використаною методикою, повинно враховуватися з останнього контрольного огляду, але дата останнього контрольного огляду ніде не зазначена.

Позивач просив суд першої інстанції визнати незаконним та скасувати акт про порушення (ПКЕЕН) № 220539 від 28.08.2018 року, скасувати штраф, який був накладений на позивача у розмірі 45137,92 грн., судові витрати стягнути з відповідача.

29 січня 2019 року Слов`янським міськрайонним судом Донецької області винесена ухвала про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 19 квітня 2019 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», про скасування акту про порушення та штрафу відмовлено.

Із вказаним рішенням суду не погодився позивач - ОСОБА_1 та подав апеляційну скаргу.

В обґрунтування апеляційної скарги позивач посилається на те, що підставою відмови у позові судом вказано на не правильно обраний позивачем спосіб захисту своїх прав шляхом оскарження до суду акту про порушення позивачем ПКЕЕ побутових споживачів. Разом з тим, відповідна вимога дійсно містилась у первинному позові позивача і була змінена шляхом подання до суду уточненого позову; суд першої інстанції не побачив уточненого позову та взагалі ці вимоги не розглядав.

Крім того, суд першої інстанції при розгляді справи порушив вимоги статті 60 ЦПК України, допустивши у якості представника відповідача особу, яка не може бути представником підприємства у суді першої інстанції.

Позивач просив Донецький апеляційний суд рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 19 квітня 2019 року скасувати, ухвалити нове рішення, яким визнати незаконним та скасувати рішення комісії РЕС, яке оформлене протоколом засідання комісії РЕС з розгляду акту правопорушення ПКЕЕ побутових споживачів № 570 від 29.08.2018 року; скасувати штраф, який був накладений на позивача протоколом комісії РЕС по розгляду акту про правопорушення ПКЕЕ побутових споживачів № 570 від 29.08.2018 року у розмірі 45137,92 грн., судові витрати стягнути з відповідача.

Ухвалою Донецького апеляційного суду від 07 червня 2019 року відкрито апеляційне провадження у даній цивільній справі та надано відповідачу по справі строк для надання відзиву на апеляційну скаргу в письмовій формі до 17 червня 2019 року.

Копії ухвал про відкриття апеляційного провадження учасниками справи отримані (а.с. 143,144,145), копія апеляційної скарги позивача відповідачем по справі отримана (а.с. 143). Відзив на апеляційну скаргу від відповідача по справі до Донецького апеляційного суду не надійшов.

Ухвалою Донецького апеляційного суду від 24 червня 2019 року справу призначено до розгляду на 24 липня 2019 року.

В судове засідання апеляційного суду представник відповідача - Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 149).

Заслухавши суддю-доповідача, вислухавши пояснення позивача, представника позивача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно з частиною 1 статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до частини 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно частини 2 вказаної вище статті, суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Судом першої інстанції встановлено, що 16 жовтня 2013 року між ОСОБА_1 та ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» було укладено договір про користування електричною енергією строком дії на три роки, який набув чинності з дня його підписання і кожного разу продовжується на рік, якщо за місяць до закінчення терміну його дії жодна із сторін не висловить наміру вносити до нього зміни або доповнення.

Частиною 1 ст. 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Пунктом 3.1.9 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14 березня 2018 року передбачено, що споживання електричної енергії без укладення відповідних договорів на роздрібному ринку не допускається.

Комісією у складі електромонтерів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які є працівниками Слов`янського РЕМ і ЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» і відповідно до змінного завдання рейдової бригади Слов`янського РЕМ № 994 від 28/08/18 були призначені на перевірку споживання абонентами електричної енергії у місті Святогірськ Донецької області. За результатами такої перевірки абонента ОСОБА_1 28 серпня 2018 року відносно нього та у його присутності було складено акт про порушення (ПКЕЕН) № 220539, від підписання якого позивач відмовився, проте з якого слідує, що споживач ОСОБА_1 , за яким закріплений особовий рахунок № НОМЕР_1 , при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 , порушив правила користування електричною енергією для населення та умови договору, що виявилося у самовільному підключенні ним його електрообладнання до електричної мережі іншого споживача - ЖЕО ПП «Омфал-2» з порушенням схеми обліку.

Частиною першою статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Пунктом четвертим частини другої статті 77 Закону України вказаного вище Закону передбачено, що самовільне підключення до об`єктів електроенергетики визнано правопорушенням на ринку електричної енергії.

Згідно з приписами п.п. 8.2.5, 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14 березня 2018 року, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. На підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

З протоколу засідання комісії РЕМ з розгляду актів порушення ПКЕЕН побутових споживачів № 570 від 29 серпня 2018 року, копію якого ОСОБА_1 отримав 29 серпня 2018 року, вбачається, що 29 серпня 2018 року комісія у складі головуючого Линник Р.Ю., а також членів - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у присутності позивача, розглянувши акт № 220539 від 28 серпня 2018 року, дійшла висновку про відповідність цього акту вимогам п. 35 ПКЕЕН, розрахунок суми недооблікованої електроенергії здійснений відповідно ПКЕЕН та п. 3.1.5 Методики розрахунку нарахувань по актам і становить 45 137 грн. 92 коп.

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що окреме оскарження акту про порушення, а також штрафу за розрахунком спожитої не облікованої електроенергії чинним законодавством не передбачено. Відповідні заперечення можуть бути заявлені споживачем у ході судового розгляду вимог постачальника щодо оплати споживачем вартості необлікованої електроенергії.

Частиною 4 статті 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У висновках Великої Палати Верховного Суду, викладених у Постанові від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц, провадження № 14-503цс18 вказано, що як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини. Складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акту, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акту. Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеному у Постанові від 08 серпня 2018 року у справі № 285/1893/17, провадження № 61-27407св18, вказано що оскарження протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення, що є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством. Визнання вимоги про оплату збитків незаконною не передбачено чинним законодавством, оскільки сама вимога носить рекомендаційний характер і сторони у разі необхідності можуть вжити заходів для досудового врегулювання спору. Складений до вимог ПКЕЕН протокол також є лише фіксацією заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії збитків. Вказані документи (акт та протокол) у разі звернення постачальника електричної енергії із позовом до суду про відшкодування вказаних збитків можуть бути надані як докази, які повинні оцінюватись судом у сукупності з іншими належними доказами, а їх самостійне оскарження не передбачено чинним законодавством. Оскарження порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, а також формули розрахунку відповідно до Методики № 562 повинно відбуватися виключно під час звернення постачальника електричної енергії з позовом до суду про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд України у постанові від 12 вересня 2011 року № 6-25цс11.

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що ані позовна вимога ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування акту про порушення (ПКЕЕН) № 220539 від 28 серпня 2018 року, ані позовна вимога ОСОБА_1 про скасування штрафу у розмірі 45 137 грн. 92 коп. не підлягає задоволенню, адже вони не є самостійним предметом судового розгляду та можуть бути розглянуті судом у разі їх заявлення споживачем у якості заперечень лише під час вирішення іншого спору - за позовом постачальника щодо підтвердження факту викрадення споживачем електричної енергії та стягнення з нього вартості необлікованої електричної енергії.

Доводи апеляційної скарги позивача про те, що суд першої інстанції не побачив уточненого позову, поданою стороною позивача у встановленому діючим законодавством порядку та взагалі ці вимоги не розглядав, а отже ухвалене рішення не відповідає вимогам статті 263 ЦПК України, є безпідставними, оскільки у рішенні Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 19 квітня 2019 року дана правова оцінку уточненої позовної заяви від 04 березня 2019 року, в якій позивач просить визнати незаконним та скасувати рішення комісії РЕС, яке оформлено протоколом засідання комісії РЕС з розгляду акту правопорушення ПКЕЕ побутових споживачів № 570 від 29.08.2018 року та скасувати штраф, який був накладений на позивача протоколом комісії РЕС по розгляду акту про правопорушення ПКЕЕ побутових споживачів № 570 від 29.08.2018 р. у розмірі 45137, 92 грн.

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що вказаною заявою позивач змінює предмет однієї із позовних вимог, а відповідно до частини 3 статті 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом надання письмової заяви.

Підготовче засідання у вказаній справі закрито 29 січня 2019 року, а з уточненою позовною заявою позивач звернувся до суду 04 березня 2019 року (а.с. 82-83).

Частиною 5 статті 49 ЦПК України передбачено, що у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Позивачем не надано жодного доказу направлення копії його уточненої позовної заяви від 04 березня 2019 року та доданих до неї документів відповідачу.

Доводи апеляційної скарги позивача про те, що суд першої інстанції суд першої інстанції при розгляді справи порушив вимоги статті 60 ЦПК України, допустивши у якості представника відповідача особу, яка не може бути представником підприємства у суді першої інстанції, є безпідставними, оскільки із матеріалів справи вбачається, що в судовому засіданні суду першої інстанції приймав участь представник відповідача Удовиченко О.В. на підставі довіреності № 540/39 від 23.05.2018 року, яка дійсна до 31.12.2019 року (а.с. 58).

Із позовної заяви позивача вбачається, що ціна позову складає 45137,92 грн. (а.с. 27-29). Враховуючи ціну позову, суд першої інстанції допустив вказаного вище представника до участі у справі, як у малозначній.

Апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції повно та всебічно розглянув справу, правильно встановив обставини справи та відповідні їм правовідносини, наданим доказам дав правильну правову оцінку і обґрунтовано у відповідності з вимогами матеріального і процесуального права дійшов до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог позивача.

На підставі викладеного вище, апеляційний суд вважає, що підстав для скасування рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 19 квітня 2019 року і задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 немає.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 382 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 19 квітня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді:

Повний текст постанови складений 25 липня 2019 року

Суддя: О.Д.Канурна