Справа № 629/1699/19
Провадження № 2/629/896/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.04.2019 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Каращук Т.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до судді Орджонікідзевського районного суду міста Харкова Бабенка Юрія Петровича, Державної казначейської служби України про визнання бездіяльності та відшкодування моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до судді Орджонікідзевського районного суду міста Харкова Бабенка Юрія Петровича, Державної казначейської служби України про визнання бездіяльності судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Бабенка Ю.П. та відшкодування моральної шкоди.

Розглядаючи питання про відкриття провадження у справі, суддя вважає, що у відкритті провадження за вказаним позовом слід відмовити за таких підстав.

Згідно ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Конституцією України встановлено, що судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкорюються лише закону (ст.129), вплив на них у будь-який спосіб забороняється (ст.126). Однією з засад судочинства є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду.

Суд є органом, що вирішує скарги та рішення, дії чи бездіяльність органів державної влади, посадових і службових осіб. Рішення суду може бути оскарженим в порядку визначеному ст. 129 Конституції України і законодавством про судочинство.

Відповідно до Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 року № 8 «Про незалежність судової влади» зазначено, що виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається, і суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв із таким предметом.

Згідно з постановою Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 6 «Про деякі питання, що виникають у судовій практиці при прийнятті до провадження адміністративних судів та розгляді ними адміністративних позовів до судів і суддів» судді при розгляді ними цивільних, господарських, кримінальних, адміністративних справ та справ про адміністративні правопорушення не є субєктами владних повноважень, які здійснюють владні управлінські функції, і не можуть бути відповідачами у справах про оскарження їх рішень, дій чи бездіяльності, вчинених у звязку з розглядом судом справ.

Тому судді, суд як орган, що здійснюють правосуддя, не можуть бути відповідачем або іншою стороною, котра бере участь у цивільній справі. У звязку з цим, скарги, позови, спрямовані на це, не підлягають розгляду в суді першої інстанції, оскільки відповідно до закону є інший механізм усунення помилок і недоліків, допущених при здійсненні правосуддя.

Рішення суду, дії або бездіяльність суддів під час здійснення правосуддя, підготовки, розгляду справи у судовій інстанції, звернення рішення до виконання, тощо, можуть оскаржуватися в апеляційному та касаційному порядку. Оскарження таких дій шляхом подачі позову чи скарги до іншого суду першої інстанції є порушенням принципу незалежності суддів і недопущення впливу на них.

Враховуючи інформаційний лист Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 13.02.2012 року №6-182/0/4-12 розгляд судом позовних вимог, незалежно від їх викладення та змісту, предметом яких є, по суті, оскарження процесуальних дій судді (суду), повязаних із розглядом справи (від стадії відкриття провадження у справі до розгляду по суті, перегляду судових рішень у передбачених процесуальним законом порядку і їх виконання), нормами ЦПК України чи іншими законами України не передбачено.

Таким чином, розгляд судом позовних вимог, незалежно від їх викладення та змісту, предметом яких є, по суті, оскарження процесуальних дій судді (суду), повязаних з розглядом справи, нормами ЦПК України не передбачено.

Як вбачається з матеріалів позову, позивач просить визнати бездіяльність судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Бабенка Ю.П. та стягнути розмір шкоди.

Виходячи з наведеного, у відкритті провадження за вищевказаним позовом, слід відмовити, оскільки вищевказана заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

На необхідність відмови у відкритті провадження у справах за позовними вимогами, незалежно від їх викладення та змісту, предметом яких є, по суті оскарження процесуальних дій судді (суду), повязаних із розглядом справи (від стадії відкриття провадження до розгляду по суті, перегляду судових рішень та їх виконання), вказано і в інформаційному листі ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ від 13.02.2012 р. № 6-182/0/4-12 «Щодо деяких спірних питань судової практики».

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Згідно вимог ст.ст. 34, 186 ЦПК України цивільні справи у судах першої інстанції, в тому числі вирішення питання щодо відкриття провадження у справі, розглядається одноособово суддею, який діє від імені суду.

Керуючись ст.ст. 186, 258, 260 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до судді Орджонікідзевського районного суду міста Харкова Бабенка Юрія Петровича, Державної казначейської служби України про визнання бездіяльності та відшкодування моральної шкоди.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається через Лозівський міськрайонний суд Харківської області до Харківського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя Т.О.Каращук