Справа №642/2426/19
Провадження №2/642/1052/19
22 липня 2019 року Ленінський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді - Бородіної О.В.,
з участю секретаря - Крнєвої А.О.,
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Комунального підприємства «Жовтневе трамвайне депо» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, -
09 квітня 2019 року Комунальне підприємство «Жовтневе трамвайне депо» звернулись до Ленінського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, спричиненої перешкоджанням рухові трамваїв.
Обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що 31.05.2016 року о 11 год. 57 хв. на вул. Полтавський шлях, біля будинку №116 в м. Харкові сталася дорожньо-транспортна пригода, за участю автомобіля ВАЗ 2109, реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_1 та автомобіля Toyota Land Cruiser Prado, реєстраційний номер НОМЕР_2 .
Постановою Ленінського районного суду м. Харкова від 09 серпня 2016 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та накладено штраф у розмірі 340,00 грн.
Винна поведінка ОСОБА_1 спричинила затримку в русі електротранспорту на маршруті №3. Трамвайні вагони на маршруті № 3 простоювали 31.05.2016 року з 11 год. 57 хв. до 12 год. 42 хв., а саме через дорожньо-транспортну пригоду, спричинену відповідачем, про що складено акт про перерву руху трамваїв від 31.05.2016 року, складеним заступником директора КП «Жовтневе трамвайне депо» Єсіним Г.А. за участю представника поліції.
У зв`язку з простоєм трамвайних вагонів від тимчасового перешкоджання руху на маршруті № 3 КП Жовтневе трамвайне депо» були задані збитки, що складаються з втрат від вимушеного простою, а саме витрат виручки за відповідний час роботи рухомого складу, розмір спричиненої шкоди розраховано у сумі 3 569, 76 грн., яку позивач просить стягнути з відповідача.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 12.04.2019 року відкрито провадження у справі за вказаним позовом, та ухвалено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін.
Копія ухвали про відкриття провадження по справі , копія позову та долучених до нього документів, направлялася відповідачеві ОСОБА_1 , які ним не були отримані, що підтверджується рекомендованим повідомленням, які повернулись на адресу суду, як не отримані. Відповідач також повторно викликався до суду повісткою, яка ним також не була отримана, в судове засідання відповідач не з`явився, будь-яких заяв про причини неявки, відкладення розгляду справи до суду не надходило.
Відповідач ОСОБА_1 в установлений ч. 7 ст.178 ЦПК України строк не подав до суду відзив на позовну заяву, а тому суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч.8 ст.178 ЦПК України.
Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").
При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі„Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.
За таких обставин у відповідності до ст. 280 ЦПК України, суд розглянув справу у відсутність відповідача в порядку заочного провадження на підставі наявних в ній доказів, оскільки позивач не заперечував проти такого порядку вирішення спору.
У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав зазначених у позовній заяві.
Суд, вислухавши представника позивача, дослідивши та проаналізувавши письмові докази по справі приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.
Відповідно до ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Згідно з ч.2 ст.22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Судом встановлено, що 31.05.2016 року о 11 год. 57 хв. на вул. Полтавський шлях, біля будинку №116 в м. Харкові сталася дорожньо-транспортна пригода, за участю автомобіля ВАЗ 2109, реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_1 та автомобіля Toyota Land Cruiser Prado, реєстраційний номер НОМЕР_2 .
Постановою Ленінського районного суду м.Харкова від 09 серпня 2016 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та накладено штраф у розмірі 340,00 грн.
Відповідно до п. 6 ст.82 ЦПК України, вирок у кримінальній справі, що набрав законної сили, або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов`язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.
Як передбачено ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала
У пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року № 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" зазначено, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна юридичній особі, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Згідно ізст.1188 ЦК України шкода внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах: шкода завдана одній особі з вини іншої, відшкодовується винною особою.
Виходячи з приписівст.1187 ЦК України, шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.
У ч.2ст.13 Закону України «Про міський електричний транспорт`передбачене право перевізника вимагати відшкодування втрат за тимчасове закриття або перешкоджання рухові.
Судом також встановлено, що внаслідок даної дорожньо-транспортної пригоди зупинився рух трамваїв КП «Жовтневе трамвайне депо» на маршруті №3, тривалість зупинки 31.05.2016 року з 11 год. 57 хв. до 12 год. 42 хв, що підтверджується Актом про перерву руху трамваїв від 31.05.2016 року, складеним заступником директора КП «Жовтневе трамвайне депо» Єсіним Г.А. за участю представника поліції.
Згідно із розрахунками втрат від простою трамвайних вагонів по маршруту №3 через перешкоджання руху 31 травня 2016 року автомобілем ВАЗ 2109, реєстраційний номер НОМЕР_1 , позивач зазнав збитків в розмірі 3 569, 76 грн.
Даний розрахунок здійснено позивачем відповідно до Методичних рекомендацій щодо визначення втрат підприємств міського електричного транспорту у випадках тимчасового закриття або перешкоджання рухові трамваїв чи тролейбусів, затверджених наказом Мінжитлокомунгоспу України від 31 грудня 2010 року №490, який не спростований та приймається судом до уваги як доказ понесеної позивачем шкоди.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що дії відповідача та його вина в скоєнні ДТП, а також причинний зв`язок між наявною шкодою і протиправними діями заподіювача є доведеними.
Оцінюючи належність, допустимість і достовірність доказів, а також взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивачем доведено факт порушення відповідачем його права, внаслідок чого позивачу було заподіяно матеріальну шкоду, а тому позов підлягає до задоволення в повному обсязі.
Крім того, з відповідача на користь позивача слід стягнути сплачений судовий збір.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 76, 81, 133, 141, 263-265, 274-279 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги Комунального підприємства «Жовтневе трамвайне депо» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди - задовольнити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя Бородіна О.В.