Справа № 149/1181/19
Провадження №2/149/454/19
"08" травня 2019 р. м. Хмільник
Суддя Хмільницького міськарйонного суду Вінницької області Войнаревич М.Г., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення частки житлового будинку в натурі, -
В травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про виділення частки житлового будинку в натурі.
Розглянувши подану позовну заяву, суд прийшов до висновку про залишення її без руху з таких підстав.
Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір судовий збір» справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, ставка судового збору для фізичних осіб становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності дійсною вартістю нерухомого майна.
Позивачем в позовній заяві не зазначено ціну позову, однак сплачено судовий збір в сумі 768, 40 грн.
Пунктом 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено судам, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.
При цьому суд не повинен визначати вартість майна, такий обов`язок покладається на позивача.
Разом з тим, слід зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» №2658-III звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.
Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна. (ч. 2 Закону N2658-III).
Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.
У відповідності до п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (далі - оподаткування), є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.
Також, згідно вимог постанови Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки майна для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358, оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» хоча б за однією із спеціалізації у межах напряму 1 Оцінка об`єктів у матеріальній формі і напряму 2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності.
Отже, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно визначити ціну позову відповідно до звіту про оцінку майна, який відповідатиме вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність».
Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем не надано відомостей про реальну вартість майна станом на день звернення до суду.
Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених устаттях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху до усунення недоліків зазначених у цій ухвалі.
На підставі викладеного, керуючисьст.177,185 ЦПК України, ст.4,6ЗУ «Про судовий збір» України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення частки житлового будинку в натурі - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.
Роз`яснити ОСОБА_1 що у випадку не усунення недоліків, вказаних в ухвалі суду, відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, позовна заява буде повернута і вважатиметься неподаною.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Войнаревич М. Г.