У Х В А Л А
Іменем України

12 липня 2019 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Таран Н.Г.,

секретаря судового засідання Карпенка В.Р.,

за участі:

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача Новак Н.Ю.

розглянувши в порядку цивільного судочинства клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про закриття провадження у справі за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_2 , про відшкодування майнової шкоди, заподіяної майну юридичної особи,

в с т а н о в и в:
В провадженні Деснянського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_2 , про відшкодування майнової шкоди, заподіяної майну юридичної особи, в якому позивач просить суд визнати відповідача винним у недотриманні ним обов`язків, що у свою чергу призвело до нанесення матеріальних збитків у розмірі 4154,84 грн. та стягнути з відповідача вказану суму збитків.
До судового засідання, що було призначено на 12.07.2019 року від представника відповідача адвоката Новак Н.Ю. надійшло клопотання, відповідно до якого останній просить закрити провадження у вищевказаній справі, оскільки спірні правовідносини виникли у зв`язку із завданням відповідачем шкоди державі під час проходження публічної служби.
В судовому засіданні представник позивача заперечував проти закриття провадження у справі.
Представника відповідача підтримала заявлене клопотання, про закриття провадження у справі.
Відповідач та його представник просили задовольнити подане до суду клопотання про закриття провадження у справі, вказуючи на те, що в одних із останніх постанов Велика Палата Верховного Суду підтвердила свою позицію щодо того, що усі спори, пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків публічним службовцем, мають розглядатися порядком адміністративного судочинства, навіть якщо подання такого позову відбувається після звільнення особи з публічної служби. До того ж, зважаючи також на обмеженість процесуальних засобів цивільного судочинства, у межах якого, на думку Великої Палати Верховного Суду, суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності публічного службовця з огляду на виняткову предметну компетенцію адміністративного суду вирішувати ці питання, такі спори мають розв`язуватися саме за правилами КАС.
Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що провадження в даній справі підлягає закриттю.
Як вбачається з матеріалів справи позов пред`явлений військовою частиною до фізичної особи - військовослужбовця про визнання відповідача винним у недотриманні власних обов`язків та про стягнення майнової шкоди, завданої ним під час проходження ним військової служби.Таким чином, спірні правовідносини виникли у зв`язку із завданням відповідачем шкоди державі під час проходження публічної служби
Відповідно до вимог ст. 19 ч. 1 п. 2 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.
Відповідно до вимог ст. 19 ч. 1 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.
У своїй постанові від 05.12.2018 року у справі № 818/1688/16 Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків, викладених у постановах від 10.04.2018 року у справі №533/934/15-ц, від 20.06.2018 року у справі № 815/5027/15, від 03.10.2018 року у справі № 755/2258/17, та вказала, що у випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи. Водночас у рамках цивільного процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі в силу приписів статті 19 КАС, якою охоплюється питання прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення. Указані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.
Аналогічна позиція також висловлена Великою Палатою Верховного Суду у Постанові від 12.12.2018 року у справі № 734/3102/16-ц.
Так Велика Палата Верховного Суду зазначила, що з огляду на вищезазначені вимоги закону, указані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, і питанням відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди Стаття 172-15. Недбале ставлення до військової служби, навіть якщо притягнення цієї особи до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди відбувається після її звільнення з військової служби.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Таким чином, на підставі п.1 ч.1 ст. 255 ЦПК України провадження у справі підлягає до закриття, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 255 ч. 1 п. 1, 259, 260 ЦПК України, суд, -
у х в а л и в:
Клопотання представника відповідача ОСОБА_3 , задовольнити.

Закрити провадження у справі за позовними вимогами Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_2 , про відшкодування майнової шкоди, заподіяної майну юридичної особи, оскільки вони підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства та не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.
Роз`яснити право звернення до суду в порядку адміністративного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня складення та підписання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 17.07.2019 року.

Суддя Н.Г. Таран