КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №2-839/09 головуючий у суді І інстанції: Унятицький Д.Є.
провадження №22-ц/824/4487/2019 головуючий у суді ІІ інстанції: Сушко Л.П.
ПОСТАНОВА

Іменем України

07 травня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах: головуючого судді Сушко Л.П., суддів Матвієнко Ю.О., Сліпченка О.І., розглянувши у приміщенні Київського апеляційного суду у порядку письмового провадження матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Бородянського районного суду Київської області від 14 січня 2019 року у складі судді Унятицького Д.Є. у справі за заявою ОСОБА_3 про виправлення описки у рішенні Бородянського районного суду Київської області від 12 листопада 2009 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Мигалківської сільської ради Бородянського району Київської області, треті особи Бородянська державна нотаріальна контора, Бородянський районний відділ Київської регіональної філії ДП «Центр ДЗК», КП КОР «Бородянське бюро технічної інвентаризації» про визнання права власності на земельні ділянки у порядку спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2018 року ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про виправлення описки у рішенні Бородянського районного суду Київської області від 12 листопада 2009 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Мигалківської сільської ради Бородянського району Київської області, треті особи Бородянська державна нотаріальна контора, Бородянський районний відділ Київської регіональної філії ДП «Центр ДЗК», КП КОР «Бородянське бюро технічної інвентаризації» про визнання права власності на земельні ділянки у порядку спадкування за заповітом.

Свою заяву обґрунтовував тим, що в рішенні суду не вірно зазначено загальна площа будинку 75,6 кв.м, а має бути 134,1 кв.м.

Ухвалою Бородянського районного суду Київської області від 14 січня 2019 року у задоволенні заяви ОСОБА_3 відмовлено.

Не погодившись із вказаною ухвалою суду, ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просив ухвалу суду першої інстанції скасувати, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Вказав, що у рішенні Бородянського районного суду Київської області від 12 листопада 2009 року допущено арифметичну помилку, а саме вказано загальну площу будинку 75,6 м.кв, замість дійсної 134,1 м.кв. Зазначив, що у технічному паспорті, копія якого була додана до позовної заяви, загальна площа будинку складає 134,1 м.кв.

Мигалківська сільська рада Бородянського району Київської області, Бородянська державна нотаріальна контора, Бородянський районний відділ Київської регіональної філії ДП «Центр ДЗК», КП КОР «Бородянське бюро технічної інвентаризації» відзивів на апеляційну скаргу ОСОБА_3 не надали.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з огляду на наступне.

Постановляючи ухвалу про відмову у задоволенні заяви про виправлення описки, суд першої інстанції обґрунтовував свої висновки відповідністю змісту позовних вимог ухваленому у справі рішенню.

Такі висновки суду відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Відповідно до частин 1-5 статі 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Встановлено, що у липні 2009 року ОСОБА_3 звернувся до суду із позовом до Мигалківської сільської ради Бородянського району Київської області, треті особи Бородянська державна нотаріальна контора, Бородянський районний відділ Київської регіональної філії ДП «Центр ДЗК», КП КОР «Бородянське бюро технічної інвентаризації», в якому просив суд визнати за ним, як спадкоємцем за заповітом після смерті матері ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року в с. Мигалки Бородянського району Київської області право власності на земельні ділянки в АДРЕСА_2 розміром 0,2503 га для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд та розміром 0,0137 га для ведення особистого селянського господарства (а.с.4).

Також, просив суд визнати за ним, як спадкоємцем за заповітом, після смерті матері А.В., яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року в с. Мигалки Бородянського району Київської області, крім права власності на земельні ділянки, які зазначені в основному позові, право власності на новозбудований будинок АДРЕСА_1, загальною площею 75,6 кв.м, житловою площею 25,4 кв.м. на плані під літ. А, підвал під жилим будинком, прибудову а, навіс Б, вбиральню В, ганок до а, ворота з хвірткою №1, огорожу №2.

Погасити право власності на житловий будинок АДРЕСА_1, який належав ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого виконкомом Мигалківськоі сільської ради 04.12.86 р. за №19 (а.с.23-24).

Рішенням Бородянського районного суду Київської області від 12 листопада 2009 року позов ОСОБА_3 задоволено. Визнано за ОСОБА_3, як спадкоємцем за заповітом після смерті матері ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року в с. Мигалки Бородянського району Київської області право власності на земельні ділянки в АДРЕСА_2 розміром 0,2503 га для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд та розміром 0,0137 га для ведення особистого селянського господарства. Визнано за ОСОБА_3, як спадкоємця за заповітом після смерті матері ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року в с. Мигалки Бородянського районного суду право власності на новозбудований будинок АДРЕСА_1 загальною площею 75,6 кв.м., житловою площею 25,4 кв.м. на плані під літ. «А», підвал під житловим будинком під (А), прибудова піл літ «а», навіс під літ. «Б», вбиральню під літ. «В», ганок до літ. «а», ворота з фірткою №1, огорожу №2. Погашено право власності на житловий будинок АДРЕСА_1, який належав ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу посвідченого виконкомом Мигалківської сільської ради від 04 грудня 1986 року за №19 (а.с.50-52).

У грудні 2018 року ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про виправлення описки у рішенні Бородянського районного суду Київської області від 12 листопада 2009 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Мигалківської сільської ради Бородянського району Київської області, треті особи Бородянська державна нотаріальна контора, Бородянський районний відділ Київської регіональної філії ДП «Центр ДЗК», КП КОР «Бородянське бюро технічної інвентаризації» про визнання права власності на земельні ділянки у порядку спадкування за заповітом, обґрунтовуючи її тим, що в рішенні суду не вірно зазначено загальна площа будинку 75,6 кв.м, а має бути 134,1 кв.м (а.с.54).

Ухвалою Бородянського районного суду Київської області від 14 січня 2019 року у задоволенні заяви ОСОБА_3 відмовлено (а.с.65).

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, арифметичні або граматичні помилки (описки), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення або постановив ухвалу. Способом усунення неточності рішення є виправлення описок та явних арифметичних помилок.

Порядок виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні визначено статтею 269 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Як роз'яснено в пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливості реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Проаналізувавши наявні у справі матеріали, зокрема, прохальну частину позовної заяви та прохальну частину додаткової позовної заяви у сукупності із резолютивною частиною рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції доходить висновку відсутність арифметичної помилки та описки у відповідній частині рішення суду.

Доводи апеляційної скарги про те, що у рішенні Бородянського районного суду Київської області від 12 листопада 2009 року допущено арифметичну помилку, а саме вказано загальну площу будинку 75,6 м.кв, замість дійсної 134,1 м.кв, відхиляються судом апеляційної інстанції з огляду на наступне.

Так, відповідно до статті 11 ЦПК України (у редакції від 12.06.2009 року) суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Тобто, при вирішенні спору, суд першої інстанції задовольнив позов ОСОБА_3 у повному обсязі, та дотримався принципу диспозитивності цивільного судочинства.

Крім того посилання заявника на технічний паспорт будинку в якому зазначено загальну площу будинку 134,1 м.кв є безпідставними, оскільки в зазначеному технічносу паспорті завчиться загальна площа будинку 75,6 м.кв.

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про виправлення описки.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції, ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права, і не може бути скасована з підстав, викладених у апеляційній скарзі, відповідно до вимог статті 375 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.374, 375 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Ухвалу Бородянського районного суду Київської області від 14 січня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, і оскарженню в касаційному порядку до Верховного Суду не підлягає.

Повний текст постанови складено «07» травня 2019 року.

Головуючий суддяЛ.П. Сушко
СуддіЮ.О. Матвієнко О.І. Сліпченко