Справа №198/195/19
Провадження № 2/0198/108/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 квітня 2019 року Юрївський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Маренич С.О., за участю секретаря судового засідання Літвіченко В.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду с.м.т. Юр"ївка, за правилами спрощеного позовного провадження в порядку заочного розгляду справи, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей,
Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про стягнення з відповідача ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітніх дітей, в обґрунтування заявлених вимог вказуючи на те, що від сумісного проживання з відповідачем по справі без реєстрації шлюбу, а згодом і в шлюбі мають двох неповнолітніх дітей - сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, на утримання яких відповідач не надає матеріальної допомоги.
Зазначаючи, що відповідач ніде не працює, матеріальної допомоги на утримання дітей не надає, посилаючись на ст. ст. 75, 84, 180-182 СК України позивачка просила стягнути з відповідача по справі аліменти на утримання неповнолітніх дітей у розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 % прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подання до суду позовної заяви і до досягнення найстаршою дитиною повноліття, допустивши рішення суду, в частині стягнення аліментів , до негайного виконання в межах суми платежу за один місяць.
В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не зявилася, надала суду заяву про розгляд справи в судовому засіданні в її відсутності, в якій зазначила, що позовні вимоги повністю підтримує та в разі неявки відповідача в судове засідання проти винесення заочного рішення не заперечує (ас. 32).
Відповідач по справі ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, про причини неявки суд не повідомив, при цьому про дату, час та місце розгляду справи сповіщений належним чином (ас. ас. 20, 23, 24, 26, 29, 30, 31).
В ході розгляду справи судом вчинено наступні процесуальні дії:
- 20.03.2019 року постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження (ас. 21-22);
- 18.04.2019 року постановлено ухвалу по проведення заочного розгляду справи (ас.33).
Відповідно до ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10 розділу ІІІ ЦПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Виходячи з наведеного та приймаючи до уваги те, що позивач не заперечував проти заочного розгляду справи, про що зазначив в наданій суду заяві (ас.32) те, що відповідач не зявився в судове засідання без повідомлення причин своєї неявки, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання та будь який відзив, заперечення проти позову не подав, суд знаходить можливим провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за правилами спрощеного позовного провадження з особливостями встановленими гл. ІІ «Заочний розгляд справи» ЦПК України, при цьому відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснює фіксування судового засідання технічними засобами.
Дослідивши письмові матеріали додані до справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача підлягають до задоволення з наступних підстав:
- з копії свідоцтва про народження серії 1-КИ № 427697 від 10.04.2013 року, виданого виконавчим комітетом Керносівської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області (ас.16), вбачається, що сторони від сумісного проживання до реєстрації шлюбу мають сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3.
З копії свідоцтва про шлюб серії І-КИ № 345594 від 18.10.2016 року, виданого Юр?ївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, вбачається що сторони по справі з 18.10.2016 року перебувають у зареєстрованому шлюбі (ас. 11), при цьому від шлюбу мають доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджено в судовому засіданні копією свідоцтва про народження останньої серії І-КИ № 620516 від 04.05.2017 року, виданого виконкомом Шандрівської сільської ради Юр»ївського рйону Дніпропетровської області (ас. 17).
Згідно рішення Юр»ївського районного суду Дніпропетровської області від 08.10.2018 року шлюб між сторонами розірвано, при цьому після розірвання шлюбу діти залишилися проживати з матір»ю (ас.12-15).
Згідно ст. 180 СК України батьки зобовязані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.
Згідно ст. 182 СК України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Відповідно до ст. 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Якщо після досягнення повноліття найстаршою дитиною ніхто з батьків не звернувся до суду з позовом про визначення розміру аліментів на інших дітей, аліменти стягуються за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття.
Згідно ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду з дня предявлення позову.
За таких обставин, вважаю, що позовні вимоги підлягають до повного задоволення.
Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а відтак суд стягує з відповідача судовий збір в дохід держави в розмірі 768, 40 грв., враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору за подання позову про стягнення аліментів.
Керуючись ст. ст. 141, 211, 258, 259, 265, 268, 274 279, 354, 355 ЦПК України, ст. ст. 180, 181, 182, 183, 191 СК України, суд,
У Х В А Л И В :
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей - задовольнити у повному обсязі.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_5 Юр?ївського району Дніпропетровської області, гр. України, який зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітніх дітей - сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 та доньки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, у розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, щомісячно, починаючи від дня предявлення позову з 05.03.2019 року і до досягнення найстаршою дитиною повноліття, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму встановленого для дитини відповідного віку на кожного з дітей.
Заочне рішення в частині стягнення аліментів підлягає негайному виконанню в межах суми платежу за один місяць.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення .
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.
Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Учасник справи якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У відповідності до п.п. 15.5 п.п. 15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 4 ст. 265 ЦПК України:
Дата складення повного судового рішення - 18 квітня 2019 року.
Суддя С. О. Маренич