Справа № 310/1214/19
РІШЕННЯ

Іменем України

25 квітня 2019 року м.Бердянськ

Бердянський міськрайонний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Мороки С.М.,

за участі секретаря судового засідання Писанець Н.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бердянську цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В с т а н о в и в:

У лютому 2019 року представник АТ КБ «ПриватБанк» звернулася до суду з позовом, посилаючись на те, що ОСОБА_1 звернувся до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв'язку з чим підписав Заяву б/н від 13.01.2014, згідно якої отримав кредит у розмірі 5000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Відповідно до умов договору, договір складається з Заяви позичальника, Умов та Правил надання банківських послуг, Тарифів Банку. Щодо зміни кредитного ліміту банк керується п. 2.1.1.2.3, п. 2.1.1.2.4 Умов та правил надання банківських послуг, де зазначено, що клієнт дає свою згоду на те, що кредит встановлюється за рішенням банку і клієнт дає право банку у будь-який момент змінити кредитний ліміт. Відповідно до п.2.1.1.12.6 Правил банк нараховує відсотки за користування кредитом у розмірі, встановленому «Тарифами банку», які викладені на банківському сайті, з розрахунку 365/366 календарних днів на рік.

В порушення умов кредитного договору, відповідач взяті на себе зобов'язання не виконав, внаслідок чого станом на 13.01.2019 має заборгованість в загальній сумі 17166,11 грн., яка складається з: 6543,50 грн. - тіло кредиту; 2192,82 грн. - відсотки за користування кредитом; 7136,17 грн. - пеня; а також штрафи 500,00 грн. (фіксована частина); 793,62 грн. (процентна складова).

Посилаючись на ст.ст. 526, 527, 530, 1050, 1054 ЦК України, Банк просив стягнути з відповідача вказану вище заборгованість та понесені судові витрати.

Представник позивача Савіхіна А.М. (за довіреністю) у судове засідання не з'явилася, в матеріалах справи міститься клопотання про розгляд справи без її участі, в якому у разі неявки відповідача в судове засідання не заперечує проти заочного розгляду справи (а.с. 33).

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином шляхом опублікування на офіційному сайті Бердянського міськрайонного суду Запорізької області оголошення про його виклик (а.с. 46). Причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не подав.

Суд, на підставі ст. 280 ЦПК України, ухвалив розглянути справу за відсутності відповідача в заочному порядку на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 звернувся до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв'язку з чим підписав Заяву б/н від 13.01.2014, згідно якої отримав кредит у розмірі 5000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

З Анкети-заяви позичальника (а.с. 7) вбачається, що позичальник надав свою згоду на те, що ця заява разом з «Умовами та Правилами надання банківських послуг», а також «Тарифами банку» складає між ним та банком договір про надання банківських послуг.

Згідно з п. 2.1.1.2.3, п. 2.1.1.2.4 Умов та Правил надання банківських послуг кредитний ліміт на платіжну картку встановлюється за рішенням банку, клієнт надає право банку у будь-який момент змінювати кредитний ліміт.

За ч. 3 ст.509 ЦК України зобов'язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Відповідно до статей 526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону.

Згідно зі ст. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно зі ст. 1054 ЦК України до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 Глави 71 ЦК України, статтями 1049, 1050 якого передбачено, що позичальник зобов'язаний повернути кредитору грошові кошти у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини Банк має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів.

Позивачем надано розрахунок заборгованості за договором станом на 13.01.2019 (а.с. 5-6), з якого вбачається, що відповідач має заборгованість за договором в загальній сумі 17166,11 грн., яка складається з наступного: 6543,50 грн. - заборгованість за кредитом; 2192,82 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом; 7136,17 грн. - пеня, а також штрафи 500,00 грн. (фіксована частина); 793,62 грн. (процентна складова).

Суд приходить до висновку, що відповідач порушив умови кредитного договору, у зв'язку з чим виникла заборгованість.

Виходячи з наданих доказів, суд приходить до висновку, що позивачем підтверджено заборгованість за сумою наданого кредиту та відсотків за користування кредитом, всього 8736,32 грн. (6543,50 + 2192,82 = 8736,32).

Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно Умов та правил надання банківських послуг, доданих до позовної заяви, передбачена відповідальність за порушення зобов'язань:

- п.2.1.1.7.6. При порушенні клієнтом строків платежів по кожному з грошових зобов'язань, передбачених цим договором, більш як на 30 днів клієнт зобов'язаний сплатити банку штраф, розмір якого встановлено тарифами договору. Штраф нараховується на окремий рахунок і підлягає оплаті в зазначені банком терміни;

- п.2.1.1.12.6.1. У разі виникнення прострочених зобов'язань за борговими зобов'язаннями на суму від 100 грн., клієнт сплачує банку пеню, відповідно до встановлених тарифів. Пеня нараховується в день нарахування процентів по кредиту;

- 2.1.1.12.7.4. У разі невиконання або неналежного виконання позичальником зобов'язань зі сплати відсотків за користування кредитом в розмірі, вказаному в пам'ятці клієнта/довідці про умови кредитування та тарифах, позичальник сплачує банку штраф в розмірі 100% від розміру неналежно сплачених відсотків, встановлених у пам'ятці клієнта/довідці про умови кредитування та тарифах. Сплата штрафу здійснюється позичальником за кожний місяць такого порушення, починаючи з останнього місяця належного виконання позичальником зобов'язань зі сплати відсотків за користування кредитом;

- 2.1.1.12.8.1. У разі відсутності грошових коштів на картковому рахунку клієнта, що привело до невиконання або неналежного виконання клієнтом зобов'язання зі сплати комісії за обслуговування відповідно до пам'ятки клієнта/довідки про умови кредитування, тарифами, позичальник сплачує банку штраф в розмірі 100% від розміру неналежно сплаченої комісії. Сплата штрафу здійснюється клієнтом за кожний місяць такого порушення, починаючи з останнього місяця належного виконання позичальником зобов'язань зі сплати винагороди за кредитом.

За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Враховуючи викладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошового зобов'язання за кредитним договором, свідчить про недотримання позивачем положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне й те саме порушення.

Таким чином, вимоги про стягнення заборгованості за пенею в розмірі 7136,17 грн. стягненню не підлягають. З відповідача на користь позивача підлягає стягненню штраф (фіксована частина) в розмірі 500,00 грн. та штраф (процентна складова) в розмірі 793,62 грн.

Враховуючи викладене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за сумою наданого кредиту в розмірі 6543,50 грн., відсотки за користування кредитом в розмірі 2192,82 грн., штраф (фіксована частина) в розмірі 500,00 грн., та штраф (процентна складова) в розмірі 793,62 грн., а всього 10029,94 грн.

Судовий збір, сплачений позивачем, підлягає стягненню відповідно до ст. 141 ЦПК України пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в розмірі 714,13 грн. (17166,11 : 10029,94 = 1,71; 1921,00 : 1,71 = 1123,39).

Керуючись ст.ст. 259, 265, 268, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 526, 530, 549, 1054 ЦК України, суд

У х в а л и в:

Позов Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, НОМЕР_2, виданий Бердянським МВ ГУМВС України в Запорізькій області 20.04.2012, адреса реєстрації: АДРЕСА_1, на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» (01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д, , МФО 305299, р/р №3111) заборгованість за договором б/н від 13 січня 2014 року станом на 13 січня 2019 року в розмірі 10029 гривень 94 копійки, а також судовий збір в розмірі 1123 гривні 39 копійок, а всього 11153 (одинадцять тисяч сто п'ятдесят три) гривні 33 копійки.

В задоволенні іншої частини вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня складення повного судового рішення апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд може бути подано протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя Бердянського міськрайонного суду С. М. Морока