Справа № 236/791/19
06 травня 2019 року Краснолиманський міський суд Донецької області у складі:
головуючого судді - Саржевської І.В.,
за участю секретаря - Олійник С.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Лиман в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Лиманський міський відділ державної виконавчої служби ГТУ юстиції в Донецькій області про скасування арешту,
01.02.2019 до Краснолиманського міського суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Лиманський міський відділ державної виконавчої служби ГТУ юстиції в Донецькій області про скасування арешту накладеного 27.02.2012 постановою головного державного виконавця відділу державної виконавчої служби Краснолиманського міського управління юстиції Тереховою Л.В. на належну ј частку квартири АДРЕСА_1, реєстровий номер обтяження в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 13150753(а.с.3-4).
Ухвалою судді від 14.03.2019 було відкрито спрощене позовне провадження та призначено справу до розгляду.
Позивач до судового засідання не з"явився, але подав заяву в якій просив справу розглянути без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, та у випадку неявки відповідача просив розглядати справу в заочному порядку (а.с.27).
Відповідач ОСОБА_2, належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду цивільної справи (а.с. 23), в судове засідання не прибула, про наявність поважних для цього причин суд не повідомила, заперечень проти вимог позивача не висунула і судом було прийняте рішення справу розглянути без її участі в заочному порядку.
Представник Лиманського міського відділу державної виконавчої служби ГТУ юстиції в Донецькій області, у судове засідання не з'явився, але подав заяву в якій просив справу розглянути без його участі, рішення ухвалити на розсуд суду(а.с.20).
Ухвалою суду від 06.05.2019 прийнято рішення про проведення заочного розгляду справи, та відповідно до вимог ст. 274 ЦПК України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.
На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв'язку з неявкою всіх учасників справи, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з'ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши такі фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до положень статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.
Судом встановлено, що позивачу, відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло, виданого 07.02.2000 Приватизаційною комісією при Краснолиманському відділенні Донецької залізниці, зареєстрованого 29.02.2000 в КП «БТІ» м. Слов'янська за реєстровим № 3075 та інформації з Державного реєстру речових прав на нерухому майно № 165523137 від 06.05.2019, ОСОБА_1 належить 1/4 частина квартири АДРЕСА_1, Донецької області(а.с.6, 28-32).
Постановою державного виконавця Краснолиманського МУЮ від 30.10.2015 було винесено постанову про повернення стягувачу ОСОБА_2 виконавчого листа №2-17/11 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 боргу в сумі 78 572,09 грн., на підставі п.2 ч.1 ст.47 ЗУ «Про виконавче провадження» та надано строк повторного пред'явлення виконавчого листа до виконання до 30.10.2016(а.с.9).
За повідомленням начальника Лиманського міського відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Донецькій області, станом на 08.04.2019 виконавчий документ № 2-17/11 виданий 27.06.2012 Краснолиманським міським судом Донецької області де боржником є ОСОБА_1 на виконанні не перебуває(а.с.24).
Статтею 41 Конституції Українипередбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Відповідно з ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.
Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна.
Відповідно до ст.ст. 316, 317, 319 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Вимоги позивача, що ґрунтуються на його праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду України №6-26цс13 від 15 травня 2013 року, яка відповідно до ст. 360-7ЦПК України є обов'язковою для суду.
Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.
На сьогодні позивач має намір розпорядитися належним йому майном, проте через наявність арештів позбавлений можливості це зробити. Таким чином, арешт накладений на майно порушує право власності позивача.
Згідно із ч.2 ст.50 ЗУ «Про виконавче провадження»,у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу, який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника.
Відповідно до ч.ч. 1,2,3ст.60 ЗУ «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. З майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом. Копія постанови начальника відділу державної виконавчої служби про зняття арешту з майна боржника не пізніше наступного дня після її винесення надсилається сторонам та відповідному органу (установі) для зняття арешту.
Начальником відділу ДВС арешт з майна не знятий(а.с.24).
Виходячи з вищевикладеного, на час звернення з заявою до суду за наявності арешту (обтяжень) накладеного на майно, порушується право власності позивача, внаслідок чого він позбавлений змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому право позивача підлягає судовому захисту у заявлений ним спосіб шляхом зняття арешту з майна.
Керуючись ст. ст. 4, 12, 81, 237, 263-265, 280-282, 268 ЦПК України, Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Конституції України, Закону України «Про виконавче провадження», суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Лиманський міський відділ державної виконавчої служби ГТУ юстиції в Донецькій області про скасування арешту - задовольнити.
Зняти арешт з ј(однієї четвертої) частини квартири АДРЕСА_1 яка належить ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, накладений відповідно до постанови Головного державного виконавця відділу державної виконавчої служби Краснолиманського міського управління юстиції Тереховою Л.В. про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 27.07.2012, ВП № 33578059, реєстраційний номер обтяження 13150753, зареєстрований 23.10.2012 11:55:47, вид обтяження: арешт нерухомого майна.
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження -якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення повинно бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Текст рішення виготовлений 06.05.2019.

Суддя -