У Х В А Л А

"07" травня 2019 р. Справа153/389/19

Провадження2/153/115/19-ц

Ямпільський районний суд Вінницької області

у складі головуючого судді Дзерина М.М.

за участю секретаря судового засідання Гулковської Т.Т.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у приміщенні Ямпільського районного суду Вінницької області у місті Ямпіль Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 підприємства "Вінницький облавтодор" відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Служби автомобільних доріг у Вінницькій області, про відшкодування майнової та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Ямпільського районного суду Вінницької області перебуває вищевказана цивільна справа.

06 травня 2019 року вх. №3343 на адресу суду надійшла заява від відповідача ОСОБА_2 підприємства "Вінницький облавтодор" відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України"про відвід головуючому судді Дзерину М.М. від розгляду даної справи.

В обґрунтування відводу учасник справи посилається на наступне: 26 березня 2019 року ухвалою суду призначено підготовче засідання на 22 квітня 2019 року. У підготовче судове засідання відповідачем ДП "Вінницький облавтодор" ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» забезпечено явку двох представників : начальника юридичного відділу ОСОБА_3 та юрисконсульта ОСОБА_4. Дані особи представляли інтереси відповідача у справі на підставі довіреностей виданих директором ДП "Вінницький облавтодор".

У підготовчому судовому засіданні представник позивача заявив клопотання про не допуск представників ДП "Вінницький облавтодор" з підставі відсутності у останніх статусу адвокатів.

22 квітня 2019 року клопотання представника позивача задоволено повністю. Недопущено представників ДП "Вінницький облавтодор" до участі в судовому засіданні з підстав відсутності у останніх статусу адвокатів та неналежності їх до членів виконавчого органу ДП "Вінницький облавтодор".

Відповідач не погоджуючись із даною ухвалою вважає, що дана категорія справи за приписами ч.6 ст. 19 ЦПК України є малозначною, а тому відповідно до ч.2 ст.60 ЦПК України представники ДП "Вінницький облавтодор" ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» ОСОБА_3 та ОСОБА_4 можуть бути представниками відповідача у даній справі на підставі довіреності.

Недопущення представників ДП "Вінницький облавтодор" до розгляду справи на думку відповідача, вказують на упередженість та необєктивність суду, що полягає у його некомпетентності, вчиненні перешкод ДП "Вінницький облавтодор" у доступі до судочинства. Приймаючи до уваги вищевикладене, вважає, що суддя Дзерин М.М. не може розглядати справу і підлягає відводу, оскільки існують обставини, які викликають сумнів у неупередженості та обєктивності судді.

Сторони в судове засідання не зявились.

Відповідно до ч.8 ст. 40 ЦПК України неявка учасників справи у судове засідання в якому вирішується питання про відвід судді не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Оскільки сторони в судове засідання не з'явились, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксація судового засідання з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши підстави заявленого відводу, суд не погоджується із твердженням відповідача ДП "Вінницький облавтодор" про те, що судом некомпетентно, упереджено та необєктивно здійснюється розгляду справи та вчинено перешкоди ДП "Вінницький облавтодор" у доступі до судочинства з огляду на наступне:

По-перше при вирішенні питання щодо малозначності справи, окрім вимог ч.6 ст.19 ЦПК України та позицій Верховного суду України, суд враховував низку інших критеріїв: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі, чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Це узгоджується із передбаченою статтею 11 ЦПК пропорційністю у цивільному судочинстві, яку статтею 1 ЦПК віднесено до основних засад цивільного судочинства, та відповідно до якої суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов'язаних із відповідними процесуальними діями тощо.

Суд, врахувавши значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, складність справи, обсяг та характер доказів у справі, в тому числі, необхідність призначення експертиз та виклик свідків, відніс дану справу до категорії складних, а тому вона не є малозначною в силу закону.

Згідно з положеннями ч.1 ст.60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Відтак, представником відповідача у даній справі може бути лише адвокат.

По-друге: суд з метою об'єктивного розгляду справи та реалізації прав сторін у судовому засіданні, оголосив перерву в підготовчому судовому засіданні та надав можливість відповідачу та третій особі, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - залучити до участі належних представників для захисту їх інтересів в суді. Чим забезпечено доступ відповідачу до судочинства.

Разом з тим, враховуючи те, що відповідач має сумнів в безсторонності судді, хоча об'єктивно це нічим не підкріплено приходить до наступного висновку:

Відповідно до пункту 5 частини 1 ст.36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу та підлягає відводу, якщо є обставини, які викликають сумнів у неупередженості або обєктивності судді.

Статтею 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» (ратифікована Україною 17 липня 1997 року) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

З огляду на основні засади і практику Європейського суду з прав людини, неупередженість (безсторонність) суду, відповідно до п.1 ст.6 вказаної вище Конвенції, повинна визначатися за критеріями субєктивними, при яких беруться до уваги особисті переконання і поведінка судді та обєктивними, які визначаються, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Європейський суд стверджує, що будь-який суддя, стосовно неупередженості якого є обґрунтований сумнів, повинен заявити самовідвід.

Щодо обєктивної неупередженості, Європейський суд з прав людини у справі «Фей проти Австрії» вказав, що така полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на обєктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Крім цього, Європейський суд з прав людини, у справі «Гаусшильдта проти ОСОБА_3» зазначив, що згідно з обєктивним критерієм, необхідно встановити, чи існують, якщо зовсім не брати до уваги особисту поведінку судді, легко зясовувані факти, які можуть ставити під сумнів його безсторонність. З цього погляду навіть виступи можуть мати певне значення. Найголовніше це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості і передусім, у разі кримінального провадження, в обвинуваченого. Отже, будь-який суддя, щодо безсторонності якого є законні підстави для побоювань, повинен дати відвід.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 08.04.2010 року незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності визнано порушенням п.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (справа "Фельдман проти України", п.97).

Згідно вимог п.2.5. Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених Резолюцією Економічної та ОСОБА_5 ООН від 27.07.2006 року №2006/23, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об'єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Судом приймається до уваги, що право відповідача на справедливий суд закріплений в нормах міжнародного права, зокрема в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. При розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб'єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Іншими словами, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об'єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд. Отже, незадоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її прав.

Враховуючи вищевикладене, з метою гарантування неупередженості та об'єктивності здійснення правосуддя, уникнення сумнівів в об'єктивності та неупередженості судді, суд вважає необхідним задовольнити заяву відповідача про відвід судді Ямпільського районного суду Вінницької області Дзерина М.М.

Керуючись ст.ст.36-40 ЦПК України, п.2.5. Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених Резолюцією Економічної та ОСОБА_5 ООН від 27.07.2006 року №2006/23, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_2 підприємства "Вінницький облавтодор" відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" про відвід головуючому судді Ямпільського районного суду Вінницької області Дзерину М.М. - задовольнити.

Цивільну справу №153/389/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 підприємства "Вінницький облавтодор" відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Служби автомобільних доріг у Вінницькій області, про відшкодування майнової та моральної шкоди, передати до канцелярії Ямпільського районного суду Вінницької області для визначення складу суду відповідно до вимог ст.33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: М.М.Дзерин