БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/195/19
Справа № 356/308/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2019 року Суддя Березанського міського суду Київської області Голік Г.К., розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 , в інтересах малолітньої особи : ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання спадкоємця недостойним, визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним та визнання права на спадщину за неповнолітньою особою

ВСТАНОВИВ:

03.05.2019 року позивач звернулася до суду із вищевказаним позовом. В прохальній частині даного позову зазначено клопотання про забезпечення даного позову шляхом накладення арешту на спадщину.

Вирішуючи питання про наявність чи відсутність підстав для застосування заходів забезпечення позову, виходячи з доказів наданих заявником на підтвердження заявлених вимог, суд вказує на таке.

Забезпечення позову- це вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання позитивно прийнятого рішення.

Разом з тим, вжиття заходів забезпечення позову є правом, а не обов`язком, суду, тому для застосування таких заходів законодавець покладає на позивача низку процесуальних обовязків, неналежне виконання яких виключає можливість застосування судом відповідних заходів.

Суд, дослідивши дане клопотання та додані до позову документи, приходить до висновку, що заявлене клопотання не відповідає вимогам встановленим ст. 151 ЦПК України .

Згідно ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається у письмовій формі, підписується заявником і повинна містити предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову.

Згідно вимог ч. 5 ст. 151 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

За подання заяви про забезпечення позову судовий збір має бути сплачено відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір», згідно якого за подання до суду фізичною особою заяви про забезпечення позову ставка судового збору становить 0,1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 384,20 грн. Згідно вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, -у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Також в клопотанні не вказано конкретне майно, на яке необхідно накласти арешт. Відповідно до п.4 ч.1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову повинна містити захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності, вказати конкретне майно, на яке необхідно накласти арешт.

Згідно роз`яснень Постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитись зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що відповідно до ст.ст. 151, 177 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається окремим процесуальним документом та повинна містити відомості зазначені в ст.151 ЦПК України. В порушення цих вимог заявником заява про забезпечення позову не оформлена окремим процесуальним документом. Заявником в даній заяві не зазначено: належне обґрунтування необхідності забезпечення позову; обґрунтування застосування саме даного заходу забезпечення позову; пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; не додано документ, що підтверджує сплату судового збору за подання заяви про забезпечення позову у розмірі 384,20 грн.

Відповідно до вимог ч. 9 ст. 153 ЦПК України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи викладене вказана заява про забезпечення позову не оформлена окремим процесуальним документом, суд приходить до висновку, що дану заяву необхідно визнати неподанною.

Керуючись ст. ст. 151-153, 260, 261, 352-354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову - визнати неподаною.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Г. К. Голік