КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/5300/2019
справа №363/887/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2019 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Поліщук Н.В.

суддів Андрієнко А.М., Соколової В.В.

розглянувши у письмовому провадженні суду справу за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "УКРСОЦБАНК" на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області, постановлену під головуванням судді Чіркова Г.В. 14 січня 2019 року,

у справі за позовом ОСОБА_2, малолітнього ОСОБА_3, в інтересах якого діє ОСОБА_2, до Публічного акціонерного товариства "УКРСОЦБАНК", державного реєстратора Максюти ДмитраВікторовича, треті особи: ОСОБА_5, Служба у справах дітей та сім"ї Вишгородської районної державної адміністрації Київської області про визнання незаконним переходу права власності на квартиру, визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень,-

встановив:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2, малолітнього ОСОБА_3, в інтересах якого діє ОСОБА_2, до ПАТ "УКРСОЦБАНК", державного реєстратора МаксютиД.В. про визнання незаконним переходу права власності на квартиру АДРЕСА_1, визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень щодо цієї квартири.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 22 березня 2018 року на квартиру накладено арешт та заборонено ПАТ "УКРСОЦБАНК" або будь-яким іншим особам розпоряджатися та користування квартирою.

У зв"язку із постановленою ухвалою, ПАТ "УКРСОЦБАНК" подано клопотання про зустрічне забезпечення, у якому просило зобов"язати ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок суду 91901,20 грн.

Заяву обґрунтовує тим, що у зв"язку із застосованими судом заборонами банк позбавлений можливості реалізувати свої права власника квартири, зокрема продати квартиру. Так, з посиланням на оцінку квартири у розмірі 459506 грн., просить застосувати зустрічне забезпечення в розмірі 91901,20 грн.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 14 січня 2019 року відмовлено у задоволенні заяви ПАТ "УКРСОЦБАНК" про зустрічне забезпечення.

Не погодившись з постановленою ухвалою, ПАТ "УКРСОЦБАНК" подано апеляційну скаргу, у якій просить ухвалу скасувати та постановити нову про задоволення заяви та зобов"язання ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок суду 91901,20 грн.

В апеляційній скарзі зазначає, що висновки суду, що арешт квартири не має наслідком завдання збитків банку, не спростовує того факту, що неможливість продати квартиру призводить до упущеної вигоди.

Також вказує про безпідставність висновків суду щодо розміру зустрічного забезпечення.

Відповідно до ч.2 ст.369 ЦПК України справа розглядається без повідомлення учасників справи.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого по справі судового рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно до части 1 та 2 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відмовляючи у задоволенні клопотання, суд першої інстанції обґрунтовував свій висновок тим, що не убачається настання ризику заподіяння збитків у зв"язку із забезпеченням позову. Суд також вказав, що клопотання та розмір зустрічного забезпечення ґрунтуються на припущеннях.

З такими висновками суд апеляційної інстанції погоджується.

Відповідно до частин 1 та 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до частин 1-5 ст.154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов'язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов'язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову.

Тобто, зустрічним забезпеченням є заходи, які вживаються судом з метою гарантування відшкодування збитків, що можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Висновки суду першої інстанції про те, що забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру не призводить до збитків, є правильними.

Доводи скаржника в тій частині, що внаслідок накладення арешту заявник позбавлений можливості продати квартиру, що призводить до збитків в розумінні п.2 ч.2 ст.22 ЦК України (упущена вигода), відхиляються колегією суддів, оскільки не дають підстав для застосування зустрічного забезпечення, ураховуючи, що запропоновані заявником заходи у цій справі не можна вважати механізмом, спрямованим на збалансування прав та інтересів сторін судового процесу з метою забезпечення принципу їх процесуальної рівності.

Порушень норм процесуального права, які призвели б до неправильного вирішення питання, колегією суддів не установлено.

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 375, 381-384, 390 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "УКРСОЦБАНК" залишити без задоволення, а ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 14 січня 2019 року - без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 16 квітня 2019 року.

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді А.М. Андрієнко

В.В.Соколова