РОЗІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 327/103/19
Провадження № 2/327/57/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.05.2019 року смт.Розівка

Розівський районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Антіпової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Літвінової Т.А.,

за відсутності осіб, які повинні брати участь у справі,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі Розівського районного суду Запорізької області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

26 березня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Розівського районного суду Запорізької області з вищезазначеним позовом з вимогою про розірвання шлюбу між сторонами, зареєстрованого 27 травня 2016 року Розівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, актовий запис №11.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що сторони від шлюбу мають спільну неповнолітню дитину, доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, шлюбні відносини між сторонами припинились та з червня 2018 року сторони почали проживати окремо один від одного. Позивач вважає, що шлюб між нею та відповідачем не може бути збереженим з огляду на її бажання збудувати нову сімю. За таких обставин, позивач вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам.

Відповідно до ухвали Розівського районного суду Запорізької області від 09 квітня 2019 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до підготовчого судового засідання на 07 травня 2019 року (а.с. 15).

В підготовче судове засідання 07 травня 2019 року позивач не зявилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином (а.с. 17), до суду надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, обставини, викладені в позовній заяві, підтвердила та просила задовольнити у повному обсязі, проти надання строку для примирення категорично заперечує (а.с. 12).

Відповідач в підготовче судове засідання 07 травня 2019 року також не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 18), надав до суду заяву, в якій просить розглядати справу у його відсутність, проти розірвання шлюбу не заперечує, позовні вимоги визнає в повному обсязі, обставини, викладені в позовній заяві, підтверджує та не оспорює. Проти надання строку на примирення заперечує (а.с. 19).

Виходячи з вищевикладеного, а також положень ч. 3 ст. 211, ст. 223 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого судового засідання за відсутності осіб, які повинні брати участь у справі.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось через неявку у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі.

Згідно із ч.3, ч.4 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Враховуючи, що визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи в підготовчому засіданні.

Суд, зясувавши позицію сторін, викладену в письмових заявах, дослідивши наявні в матеріалах справи докази та надавши їм належну оцінку, вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлені наступні обставини у справі та відповідні їм правовідносини.

Як вбачається із свідоцтва про шлюб серії 1-ЖС № 171343 від 27 травня 2016 року, шлюб між сторонами зареєстровано 27 травня 2016 року Розівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, актовий запис №11 (а.с. 3).

Від шлюбу сторони мають спільну неповнолітню дитину: доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії І-НО № 724008, яка проживає разом із позивачем та знаходиться на її утриманні, що підтверджується довідкою виконавчого комітету Созівської селищної ради Созівського району Запорізької області № 529 від 09.01.2019 року (а.с. 6-7).

З матеріалів справи та письмових пояснень сторін вбачається, що причиною розірвання шлюбу стало те, що сторони мають різні погляди на життя та несумісність характерів, а також бажання позивача збудувати нову сімю. За таких обставин, позивач вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам. Сторони зазначені обставини у справі не заперечували, фактично їх визнали, тому, відповідно до вимог ч. 1 ст. 82 ЦПК України, такі обставини не підлягають доказуванню.

Згідно положень ст. 111 Сімейного кодексу України (далі СК України) суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Сторони не виявили бажання зберегти подружні відносини, у поданих до суду письмових заявах заперечували проти надання подружжю строку для примирення (а.с.12,19).

Спору про поділ спільного майна подружжя між сторонами на час розгляду даної справи немає.

За такої сукупності обставин суд дійшов висновку, що причини, які спонукали позивача ОСОБА_1 на розірвання шлюбу, є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу між ними є неможливим та таким, що суперечить інтересам кожного з них.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно зі ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, а тому позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.

Позивач, як особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, у поданій суду позовній заяві просила суд залишити їй після розірвання шлюбу дівоче прізвище «Цховребова».

Виходячи з наведеного, суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити дівоче прізвище «Цховребова».

Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 3 ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Питання щодо розподілу судових витрат позивачем не ставилося.

Керуючись ст.ст. 24, 110-115 СК України, ст.ст. 12, 13, 77-82, 200, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт серії СЮ 420493, виданий 14 липня 2016 року Розівським РС УДМС України в Запорізькій області, ідентифікаційний код НОМЕР_1 (зареєстрована та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3), та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, паспорт серії СВ 970064, виданий Розівським РВУ МВС України в Запорізькій області 02 березня 2006 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, (який зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5), зареєстрований 27 травня 2016 року Розівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, актовий запис №11 - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачеві ОСОБА_1 залишити дівоче прізвище «Цховребова».

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через суд першої інстанції Розівський районний суд Запорізької області шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду відповідно до частин 1 та 2 ст. 273 ЦПК України набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Т.А. Антіпова