Постанова

Іменем України

24 квітня 2019 року

м. Київ

справа № 668/4259/16-ц

провадження № 61-41317св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І.(суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Журавель В. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

відповідачі: ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7,

третя особа - ОСОБА_8,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_5, ОСОБА_8, яка підписана представником ОСОБА_9, на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 26 лютого 2018 року у складі судді: Гаврилова Д. В., та постанову апеляційного суду Херсонської області від 21 червня 2018 року у складі колегії суддів: Семиженка Г. В., Склярської І. В., Чорної Т. Г.,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2016 року ОСОБА_4 звернулася з позовом до ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, третя особа - ОСОБА_8, про виділення в натурі частини житлового будинку, виділення у користування земельної ділянки, припинення права спільної часткової власності.

Позовна заява обґрунтована тим, що ОСОБА_4 на праві власності належить 29/100 частин домоволодіння АДРЕСА_1. Власниками решти домоволодіння є ОСОБА_10 (в подальшому замінена на належного відповідача ОСОБА_7) - 6/100 частин, Херсонська фабрика «Більшовичка», правонаступником якої є закрите акціонерне товариство «Красень», - 41/100 частин, ОСОБА_6 - 1/25 (4/100) частин, ОСОБА_5 - 5/25 (20/100) частин. Фактично належна позивачу частина спільного домоволодіння становить окрему будівлю (житловий будинок літ. «Г»), що підтверджується відповідним записом у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та технічним паспортом від 30 листопада 2015 року, зазначена частина домоволодіння ізольована від приміщень інших співвласників, має окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення, перебуває у особистому володінні позивачки та на її утриманні, земельна ділянка під домоволодінням АДРЕСА_1 огороджена парканом, належна їй частка у домоволодінні відмежована відповідно до фактичного порядку користування земельною ділянкою.

У зв'язку із відсутністю домовленості з іншими співвласниками, позивач просила призначити судову будівельно-технічну експертизу та:

виділити їй в натурі частку у домоволодінні АДРЕСА_1, що складається з житлового будинку літ. «Г», припинивши право часткової власності позивача на зазначене домоволодіння, визнавши за нею право власності на житловий будинок літ. «Г» по АДРЕСА_1;

визначити порядок користування земельною ділянкою, на якій розташоване домоволодіння відповідно до порядку користування землею, який склався фактично.

Після надання висновку судової будівельно-технічної експертизи, позивач просила при визначенні порядку користування земельною ділянкою врахувати варіант № 2 вказаної експертизи.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 26 лютого 2018 року, залишеним без змін постановою апеляційного суду Херсонської області від 21 червня 2018 року, позов ОСОБА_4 задоволено. Виділено ОСОБА_4 у натурі частку у домоволодінні АДРЕСА_1, яка складається з житлового будинку літери «Г», та припинено її право спільної часткової власності на вказане домоволодіння.

Графічне зображення виділу частини домоволодіння АДРЕСА_1, міститься в графічному додатку № 1 до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 8 від 28 лютого 2017 року, який є невід'ємною частиною цього рішення.

Визначено порядок користування земельною ділянкою АДРЕСА_1.

Виділено у користування ОСОБА_4 земельну ділянку площею 330 кв. м з боку фасадної межі, лівої бокової межі, задньої межі з виходом на вулицю Михайлівську через існуючу хвіртку та виїздом на вулицю Комунарів. Опис розподілу земельної ділянки: від лінії фасадної межі по лінії стику будинків літери «Г» та літери «В» в сторону задньої межі до перетину з нею. Опис ліній розподілу земельної ділянки зазначено у висновку судової будівельно-технічної експертизи № 8 від 28 лютого 2017 року (варіант № 2 сторінка 20 висновку). Графічне зображення порядку користування земельною ділянкою міститься в графічному додатку № 3 до цього висновку, висновок судової будівельно-технічної експертизи № 8 від 28 лютого 2017 року з графічними додатками є невід'ємною частиною цього рішення.

Рішення судів першої та апеляційної інстанцій мотивовані тим, що ОСОБА_4 є власником 29/100 частин домоволодіння та відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи №8 від 28 лютого 2017 року експертом запропоновано один можливий варіант розподілу домоволодіння з урахуванням порядку користування, що склався, згідно якому: співвласнику з часткою 29/100 пропонуються до виділу будівля та споруди: житловий будинок літ. Г площею 109,4 кв. м тераса літ. г площею 18,8х0,3=5,6 кв. м. Запропонована до виділу частина домоволодіння складає 28/100, що менше правовстановлювальної частки на 1/100 та відповідає порядку користування, що склався. Вказана частина домоволодіння є самостійним об'єктом нерухомого майна. Розподіл домоволодіння за наданим варіантом не пов'язаний з роботами по переплануванню житлових будинків. Згідно експертного висновку пропорційно часткам сторін визначено порядок користування земельною ділянкою з урахуванням того, що загальна земельна ділянка сторін на 211,4 кв. м менша від розміру виділеної під домоволодіння земельної ділянки в 1 269,4 кв. м, оскільки її частина фактично є придомовою територією сусідніх багатоквартирних будинків. Тому позивачу виділено частину земельної ділянки площею 330 кв. м, площа якої менше площі на 38,4 кв. м.

Аргументи учасників справи

У липні 2018 року ОСОБА_5, ОСОБА_8 подали касаційну скаргу, яка підписана представником ОСОБА_9, на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 26 лютого 2018 року та постанову апеляційного суду Херсонської області від 21 червня 2018 року, у якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просять скасувати рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції і передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що за рахунок виділення позивачці тераси літ. «Г», площею 4,6 кв. м, збільшилася загальна площа домоволодіння з 413,1 кв. м до 418,7 кв. м. Запропоновані судовим експертом варіанти визначення порядку користування земельною ділянкою під житловим будинком літ. «Г». є такими, що порушують законні інтереси ОСОБА_5, ОСОБА_8, оскільки під земельною ділянкою між правою зовнішньою стіною житлового будинку літ. «Г» та лівою зовнішньою стіною житлового будинку літ. «В», що пропонується до виділу позивачу знаходиться підвал, належний співвласникам 71/100 домоволодіння, яким фактично користуються ОСОБА_5 та ОСОБА_8

Особи, як подали касаційну скаргу, посилаються на висновок судової будівельно-технічної експертизи №22/2018 від 19 червня 2018 року, де зазначено, що приміщення підвалу площею 2,9 кв. м виходить за межі стіни першого поверху будинку, а частина земельної ділянки над вказаним приміщенням підвалу знаходиться у фактичному користуванні ОСОБА_4 Таким чином, земельна ділянка між правою зовнішньою стіною житлового будинку літ. «Г» та лівою зовнішньою стіною житлового будинку літ «В», під якою знаходиться підвал, належний ОСОБА_11 та ОСОБА_8, безпідставно виділена в користування позивачу. Запропоновані експертом варіанти визначення порядку користування земельною ділянкою під житловим будинком літ. «Г» складені без урахування п. 3.25 ДБН та позбавляють ОСОБА_5, ОСОБА_8 можливості доступу до лівої зовнішньої стіни житлового будинку літ. «В», а також до інженерно-технічних комунікацій, що розташовані на земельній ділянці.

Відмовляючи у задоволенні клопотань про виклик у судове засідання експерта та про доручення до матеріалів справи висновку судової будівельно-технічної експертизи № 22/2018 від 19 червня 2018 року, судом апеляційної інстанції безпідставно залишено поза увагою пояснення експерта, яка повідомила, що нею в ході експертизи не було досліджено житловий будинок літ. «В» в цілому та підвал зокрема. Рішення суду апеляційної інстанції належним чином не обґрунтовано. Суд порушив права та обов'язки ОСОБА_8, який не був залучений до участі у справі як співвідповідача.

У вересні 2018 року ОСОБА_4 подала відзив на касаційну скаргу ОСОБА_5, ОСОБА_8, у якому просить залишити її без задоволення, а оскаржені рішення без змін. Відзив мотивований тим, що позивач свідомо відмовилася від будь-яких компенсацій, оскільки метою позивача було виділити частку домоволодіння, яка вже і так перебувала у її власності та формально закріпити порядок користування земельною ділянкою, який склався фактично протягом десятиліть. Судами не допущено порушень, які б вплинули на правильність, законність, справедливість прийнятих рішень.

Короткий зміст ухвали суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 10 серпня 2018 року відкрито касаційне провадження у справі.

Позиція Верховного Суду

Колегія суддів відхиляє аргументи, які викладені в касаційній скарзі, з таких мотивів.

Суди встановили, що домоволодіння АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності сторонам у справі.

ОСОБА_4 належить 29/100 частин домоволодіння АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності від 03 грудня 2015 року.

Суди на підставі відомостей з реєстру прав власності на нерухоме майно № 2100625, встановили, що документи на право приватної спільної часткової власності 41/100 частин цього житлового будинку Херсонською фабрикою «Більшовичка» не оформлені. У подальшому Херсонська фабрика «Більшовичка» була реорганізована в Орендне підприємство «Херсонська швейна фабрика «Більшовичка», а згодом перейменована на Орендну виробничо-торгівельну фірму «Красень», Колективне підприємство «Виробничо-торгівельна фірма «Красень», яке згідно установчого договору від 12-13 липня 1995 року було перетворено у закрите акціонерне товариство «Красень». Станом на 30 серпня 2017 року закрите акціонерне товариство «Красень» є припиненим на підставі ухвали Господарського суду Херсонської області від 31 березня 2016 року.

Іншими співвласниками домоволодіння є ОСОБА_6 - 1/25 частки, ОСОБА_5 - 5/25 частки, ОСОБА_7 - 6/100 частки.

Аналіз матеріалів справи свідчить, що висновком судової будівельно-технічної експертизи № 8 від 28 лютого 2017 року експертом запропоновано один можливий варіант розподілу домоволодіння з урахуванням порядку користування, що склався, згідно якому: співвласнику з часткою 29/100 пропонуються до виділу будівля та споруди: житловий будинок літ. Г площею 109,4 кв. м тераса літ. г площею 18,8х0,3=5,6 кв. м. Запропонована до виділу частина домоволодіння складає 28/100, що менше правовстановлюючої частки на 1/100 та відповідає порядку користування, що склався. Указана частина домоволодіння є самостійним об'єктом нерухомого майна. Розподіл домоволодіння за наданим варіантом не пов'язаний з роботами по переплануванню житлових будинків.

Відповідно до статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

У постанові Верховного Суду України від 03 квітня 2013 року у справі № 6-12цс13 зроблено висновок, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо).

Колегія суддів погоджується із висновками судів першої та апеляційної інстанцій, що можливість поділу спірного будинку в натурі за варіантом, який фактично склався між сторонами, підтверджується висновком судової будівельно-технічної експертизи від 28 лютого 2017 року № 8, оскільки це єдиний можливий варіант розподілу домоволодіння з урахуванням порядку користування, що склався і для здійснення запропонованого варіанту розподілу проводити переобладнання житлового будинку не потрібно.

Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

У постанові Верховного Суду України від 15 травня 2017 року у справі № 6-841цс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору, визначаючи варіанти користування земельною ділянкою, суд повинен виходити з розміру часток кожного зі співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку. Якщо суд установить, що співвласники визначили порядок користування й розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого підстав немає, він ухвалює рішення про встановлення саме такого порядку. Якщо ж погодженого або встановленого порядку користування земельною ділянкою немає, то суд установлює порядок користування земельною ділянкою з дотриманням часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном.

Висновком судової будівельно-технічної експертизи №8 від 28 лютого 2017 року запропоновано два технічно можливих варіанта порядку користування земельною ділянкою, фактична площа якої складає 1 058 кв. м. Згідно варіанту № 2 експертного висновку, співвласнику з часткою 29/100 пропонується до виділу частина земельної ділянки площею 330 кв. м з боку фасадної межі, лівої бокової межі, задньої межі з виходом (входом) на вулицю Михайлівська (Петренко) через існуючу хвіртку та виїздом на вулицю Комунарів. Площа земельної ділянки, що пропонується до виділу, менше площі, що належить на 38,4 кв. м.

У апеляційному суді експерт з посиланням на матеріали інвентарної справи даного домоволодіння, пояснила, що нею було запропоновано варіанти поділу житлового будинку та земельної ділянки у відповідності до часток сторін, при цьому межа земельних ділянок визначена за первісними межами часток сторін до їх реконструкції позивачем, спірна частина земельної ділянки з'явилася за рахунок зміни конфігурації суміжної з стіною відповідачів стіни будинку позивача, у разі дотримання попередньої конфігурації позивачкою ця земельна ділянка не була б вільною та знаходилася б під частиною будинку позивачки.

Визначаючи порядок користування земельною ділянкою, суди, зробили обґрунтований висновок, що варіант № 2 висновку № 8 судової будівельно-технічної експертизи, виготовленого 28 лютого 2017 року, є варіантом з урахуванням порядку користування земельною ділянкою, що склався, а також найменшим відхиленням від ідеальних часток співвласників, оскільки частиною земельної ділянки користуються мешканці багатоповерхових будівель.

Аргумент касаційної скарги про те, що запропоновані експертом варіанти визначення порядку користування земельною ділянкою варіанти складені без урахування пункту 3.25 ДБН спростовуються висновком судової будівельно-технічної експертизи № 8 від 28 лютого 2017 року.

У частині першій статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Посилання у касаційній скарзі на те, що частина земельної ділянки під якою знаходиться підвал, належний ОСОБА_11 та ОСОБА_8, безпідставно виділена в користування позивачу є необґрунтованими та стосуються земельної ділянки, яка знаходилась під первісною (до реконструкції) частиною будинку позивача. Окрім цього, заперечення у суді першої інстанції та апеляційна скарга указаними обставинами не обґрунтовувалися.

Аргумент касаційної скарги про те, що суд порушив права та обов'язки ОСОБА_8, який не був залучений до участі у справі як співвідповідач та не задоволено клопотання про призначення експертизи щодо встановлення того, що квартира № 9 у домоволодінні та частка ЗАТ «Красень» є одним і тим же майном є безпідставними та апеляційним судом йому надана відповідна оцінка. Зокрема, суд зазначив, що ОСОБА_8 має статус третьої особи без самостійних вимог, що саме по собі виключає розгляд судом будь-яких його вимог та не перешкоджає зверненню з самостійним позовом до суду.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку, що оскаржені рішення постановлено без додержанням норм матеріального і процесуального права та зводяться до переоцінки доказів у справі, що відповідно до положень статті 400 ЦПК України знаходиться поза межами повноважень Верховного Суду. У зв'язку з наведеним, колегія суддів вважає, що касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржені рішення без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_5, ОСОБА_8, яка підписана представником ОСОБА_9, залишити без задоволення.

Рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 26 лютого 2018 року та постанову апеляційного суду Херсонської області від 21 червня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

Н.О. Антоненко

В.І. Журавель