Справа № 372/2611/19
Провадження № 2-1463/19
У Х В А Л А

іменем України

18 липня 2019 року Суддя Обухівського районного суду Київської області Зінченко О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Роза-Л», третя особа Обухівський ВП ГУ НП в Київській області про зняття арешту з майна,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Роза-Л», третя особа Обухівський ВП ГУ НП в Київській області про зняття арешту з майна.

Так, відповідно до положень ч.ч. 1,2 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами. Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження.

При цьому, як вбачається зі змісту поданої позовної заяви, позивач просить суд, скасувати арешти, накладений на земельну ділянку на ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 28.07.2017 року у справі №372/2231/17 на підставі подання слідчого СВ Обухівського ВП ГУ НП в Київській області.

Правила визначення юрисдикції судів щодо розгляду цивільних справ передбачені статтею 19 ЦПК України, згідно з якою суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, розглядаються в порядку цивільного судочинства, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, як суб`єкт цивільних, земельних, сімейних та інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

За наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку, якщо такий спір є спором цивільним.

У разі, якщо право власності особи порушене у кримінальному провадженні, така особа, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому КПК України.

Згідно з частиною першою статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно (частина друга статті 174 КПК України ).

Зазначені вимоги співпадають з положеннями частини четвертої статті 21 КПК України , яка передбачає, що здійснення кримінального провадження не може бути перешкодою для доступу особи до інших засобів правового захисту, якщо під час його здійснення порушуються права і свободи людини, гарантовані Конституцією і міжнародними договорами України та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка передбачає право особи на ефективний засіб правового захисту на національному рівні від порушень прав і свобод, гарантованих цією Конвенцією.

Тобто чинним кримінальним процесуальним законом передбачено способи захисту прав власника або володільця майна, який не є учасником кримінального провадження і, разом з тим, чинним цивільно-процесуальним законом не передбачена можливість такого захисту у порядку цивільного судочинства.

Слід окремо зазначити, що Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 17.03.2019 провадження №14-559цс18) зазначає, що у разі, якщо арешт на майно накладено у порядку, передбаченому КПК України, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право власності, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, має право оскаржити такі дії та звернутися до суду про скасування арешту лише у порядку кримінального судочинства. І такий порядок захисту прямо передбачений нормами КПК України і є ефективним.

Такий висновок узгоджується з правовими позиціями, висловленими Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 24 квітня 2018 року у справі № 202/5044/17 (провадження № 14-119цс18), від 28 листопада 2018 року у справі № 636/959/16-ц (провадження № 14-366цс18) та від 12 грудня 2018 року у справі № 640/17552/16-ц (провадження № 14-418цс18).

Як роз`яснено у п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процессуального кодексу України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

За таких обставин, питання щодо зняття арешту з майна не може бути вирішено в порядку цивільного процесуального судочинства, так як арешт на майно був накладений в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні. Таким чином, враховуючи вищевикладене, вважаю, що заявлені вимоги слід розглядати за правилами кримінального судочинства в порядку, визначеному КПК України.

Відповідно до пункту третього п.1 ч.1 ст.186 Цивільного процесуального кодексу України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до положень п.3 ч.1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» , сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, у разі відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 19, 186, 259-261,353, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

У відкриті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Роза-Л», третя особа Обухівський ВП ГУ НП в Київській області про зняття арешту з майна - відмовити.

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження у справі разом із позовною заявою та всіма доданими до неї документами невідкладно надіслати позивачеві.

Відмова у відкритті провадження у справі перешкоджає повторному зверненню до суду з таким самим позовом.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, копію ухвали суду надіслати протягом 2 днів з дня його складення у повному обсязі.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Обухівський районний суд Київської області протягом 15 днів з дня її проголошення (відповідно до ст. 354 ЦПК України).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги на ухвалу суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О.М. Зінченко