ПОСТАНОВА

Іменем України

11 липня 2019 року м. Кропивницький

справа № 383/1090/18

провадження № 22-ц/4809/900/19

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді - Письменного О.А.,

суддів - Мурашка С.І., Чельник О.І.,

при секретарі - Демешко Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області у складі судді Адаменко І.М. від 13 березня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про розірвання договору оренди землі, стягнення заборгованості з орендної плати та пені, -

встановив:

У вересні 2019 року ОСОБА_2 звернулася в суд із зазначеним позовом, мотивуючи його тим, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , належала земельна ділянка площею 10,1002 га, розташованої на території Василівської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області.

20.04.2011 року між ОСОБА_3 та фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 було укладено договір оренди землі, який зареєстрований у відділі Держкомзему у Бобринецькому районі 05.05.2011 року за № 00380.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 25 березня 2015 року, вона є спадкоємцем майна померлої ОСОБА_3 , а саме вказаної земельної ділянки.

Згідно умов вказаного договору, а саме пунктів 9, 10, 11 Договору орендар зобов`язаний вносити орендодавцю орендну плату в розмірі 3% від нормативно-грошової оцінки земельної ділянки, тобто 3787,20 грн. на момент укладення договору, з урахуванням індексації в строки до 30.12. поточного року.

Однак, відповідач не виконує умови договору щодо сплати орендної плати у визначеному договором розмірі та строків виплати, у зв`язку з чим існує заборгованість по виплаті орендної сплати за період з 2015 -2017 роки в 12 146,18 грн.

Посилаючись на ці обставини, просила розірвати договір оренди землі від 20.04.2011 року, укладений між ОСОБА_3 та фізичною-особою підприємцем ОСОБА_1 , стягнути з останнього на її користь заборгованість з орендної плати в сумі 12146,18 грн. та пеню в сумі 1205,98 грн.

Рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 13 березня 2019 року позов задоволено.

В апеляційній скарзі скаржник, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволені позову відмовити.

Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 20 квітня 2011 року між орендодавцем ОСОБА_3 та орендарем фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 укладено договір оренди землі строком на десять років, який зареєстровано у відділі Держкомзему у Бобринецькому районі 05.05.2011 року за №00380, за яким об`єктом оренди є земельна ділянка площею 10,10 га, розташована на території Василівської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області /а.с.89/.

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки 126240 грн. (п.5 Договору).

Відповідно до п.п. 9, 10, 11 Договору, орендна плата вноситься орендарем у розмірі 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що становить 3787,20 грн., обчислення розміру орендної плати здійснюється з урахуванням (без урахування) індексації та вноситься у строк до 30 грудня поточного року.

Пунктом 14 Договору передбачено, що у разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором, справляється пеня у розмірі 0,03% несплаченої суми за кожен день прострочення.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 25 березня 2015 року, ОСОБА_2 є спадкоємцем майна померлої ОСОБА_3 , а саме вказаної земельної ділянки /а.с.11/.

Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких вимог та умов - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно із статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до частин першої та другої статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Статтею 2 Закону України «Про оренду землі» в редакції, чинній на момент укладання договору, передбачено, що відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим Законом, іншими нормативно - правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.

Згідно зі статтею 13 вказаної редакції Закону України «Про оренду землі» договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Відповідно до статті 15 Закону України «Про оренду землі» у редакції, чинній на момент укладання договору, істотними умовами договору оренди землі: є об`єкт оренди (кадастровий номер, місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

Згідно з положеннями статей 21, 22 зазначеної редакції Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди. Орендна плата може справлятися у грошовій, натуральній та відробітковій (надання послуг орендодавцю) формах. Сторони можуть передбачити в договорі оренди поєднання різних форм орендної плати. Орендна плата за земельні частки (паї) встановлюється, як правило, у грошовій формі. За добровільним рішенням власника земельної частки (паю) орендна плата за земельні частки (паї) може встановлюватися у натуральній формі. Внесення орендної плати оформлюється письмово, за винятком перерахування коштів через фінансові установи.

Відповідно до частини першої статті 32 Закону України «Про оренду землі» у редакції, чинній на момент укладання договору, на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, а також на підставах, визначених ЗК України та іншими законами України.

Відповідно до пункту «д» частини першої статті 141 ЗК України підставою для припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата орендної плати.

Аналіз вище вказаних норм права дає підстави для висновку, що підставою для розірвання договору оренди землі є саме систематична несплата орендної плати. Зазначені положення закону вимагають систематичної (два та більше випадки) несплати орендної плати, передбаченої договором, як підстави для розірвання договору оренди.

Згідно наданого позивачем розрахунку, відповідач не сплатив їй орендну плату та пеню у 2015 році в сумі 3583,33 грн., пеня 392,37 грн., у 2016 році в сумі 4256,81 грн., пеня 466,12 грн., у 2017 році в сумі 4306,04 грн., пеня 347,49 грн., а всього розмір орендної плати складає 12146,18 грн. та пеня в сумі 1205,98 грн.

Даний розрахунок заборгованості по орендній платі відповідачем не спростований, належних доказів, які свідчать про отримання позивачем орендної плати суду не надано.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст. 81 ЦПК України).

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про розірвання договору оренди землі та стягнення заборгованості по орендній платі.

Разом з тим, колегія суддів не погоджується з висновком суду про незастосування строків позовної давності щодо стягнення пені, заявленої відповідачем. Аргументи суду першої інстанції, приведені ним для відмови у застосуванні строків позовної давності, а саме систематичність несплати орендної плати та заперечення відповідачем цього факту під час розгляду справи, не базуються на чинному законодавстві України.

Відповідно до частини другої статті 258 ЦК України до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені) застосовується позовна давність в один рік.

Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові (частина четверта статті 267 ЦК України).

Враховуючи викладене, рішення суду першої інстанції необхідно змінити в частині розміру пені, яка підлягає стягненню та стягнути відповідача на користь позивача пеню в розмірі 347 грн. 49 коп. за один останній рік.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381 - 384 ЦПК України, суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 13 березня 2019 року змінити в частині розміру пені.

Стягнути з фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 пеню в розмірі 347 грн. 49 коп.

В решті рішення суду залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 22.07.2019 року.

Головуючий:

Судді: