Справа № 643/4256/17
Провадження № 2-ві/643/13/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.05.2019 р. м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Харченко А.М.

за участю секретаря - Горборукової М.О.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву ОСОБА_1 про відвід судді Поліщук Т.В. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи - ОСОБА_3, ОСОБА_4, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бакумова Алла Валентинівна, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири -

В С Т А Н О В И В:

До Московського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення, яка згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.03.2017 року розподілена судді Поліщук Т.В.

Ухвалою суду від 30.01.2018 року прийнятий до провадження зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - ОСОБА_3, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири. Об'єднані в одне провадження зустрічний позов з первісним. Залучено в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору за зустрічним позовом ОСОБА_4 та приватного нотаріуса ХМНО Бакумову А.В.

26.04.2019 р. ОСОБА_1 подала до суду заяву про відвід судді Поліщук Т.В., посилаючись на те, що позивач домовився з суддею Поліщук Т.В. про те, що справу буде вирішено на його користь та ухвалено заочне рішення. Крім того, зазначила, що про існування справи у провадженні суду вона дізналась випадково, повістку про виклик до суду не отримувала, та повістка їй не направлялася, вважає, що про розгляд справи вона не повідомлялася із корисливих мотивів. Вищезазначені факти свідчать про те, що суддя Поліщук Т.В. може бути зацікавлена у вирішенні справи на користь ОСОБА_2, ставиться до неї упереджено, що ставить під сумнів справедливий розгляд справи судом у складі судді Поліщук Т.В. Дорошко О.І. виразила свою недовіру Московському районному суду м. Харкова у складі судді Поліщук Т.В. через наявні сумніви в об'єктивності та неупередженості судді.

Дійшовши висновку про необгрунтованість відводу, на підставі положень ч. 3 ст. 40 ЦПК України, ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 26.04.2019 року у складі головуючого судді Поліщук Т.В. та справу направлено до канцелярії Московського районного суду м. Харкова для розподілу судді, який буде розглядати заяву про відвід судді, у порядку, передбаченому ст. 33 ЦПК України.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.04.2019 року для розгляду заяви про відвід судді Поліщук Т.В. визначено суддю Харченко А.М.

Відповідно до ч.8 ст. 40 ЦПК України дана заява про відвід розглядається без повідомлення учасників справи.

Підстави для відводу судді передбачені ст.ст. 36-37 ЦПК України і розширеному тлумаченню не підлягають.

Суд, вивчивши доводи заяви, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може брати участь в розгляді справи і підлягає відводу, зокрема, якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, або якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об'єктивно можуть вказувати на можливу упередженість або необ'єктивність.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Положеннями п. 2.5. Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об'єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини, відображеної, зокрема, в рішеннях у справі "Фей проти Австрії", "Ветштайн проти Швейцарії", "Пуллар проти Сполученого Королівства", "Білуха проти України", наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

В рішеннях у справах "Ветштайн проти Швейцарії" та "Ферантелі та Сантанжело проти Італії" Європейським судом з прав людини висловлювалась позиція, згідно якої при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об'єктивно обґрунтованими.

Як зазначено в рішенні Європейського Суду з прав людини у справі "Де Куббер проти Бельгії", правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться.

В рішеннях у справах "Ветштайн проти Швейцарії" та "Кастілло Альгар проти Іспанії" Європейським судом з прав людини також зазначалось, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві.

Таким чином, сам факт недовіри особи може створити враження необ'єктивності та упередженості судді при розгляді справи, а відтак в майбутньому стане причиною недовіри до об'єктивності, справедливості, неупередженості та законності судового рішення у цій справі та сумніву щодо реалізації права особи на справедливий судовий розгляд.

Оцінюючи доводи ОСОБА_1, викладені в її заяві про відвід, суд приходить до висновку, що вказані доводи як окремо, так і в сукупності, не є такими, що об'єктивно свідчать про наявність необ'єктивності та упередженості судді Поліщук Т.В.

Разом з тим, враховуючи, що ознак зловживання правом на відвід судді з боку ОСОБА_1 судом не встановлено, з метою забезпечення права ОСОБА_1 на розгляд її справи незалежним і безстороннім судом та усунення побоювань з боку відповідача за первісним позовом, позивача за зустрічним позовом щодо неупередженості та об'єктивності головуючого судді, які можуть призвести до затягування розгляду справи, суд вважає за можливе задовольнити заявлений ОСОБА_1 відвід.

Керуючись ст. ст. 36 - 41 ЦПК України,

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Поліщук Т.В. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи - ОСОБА_3, ОСОБА_4, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бакумова Алла Валентинівна, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири - задовольнити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Харченко А.М.