Справа № 177/556/18
Провадження № 2-п/177/1/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.04.2019

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Суботіної С. А.

за участі: секретаря Ференц Я. З.,

відповідача ОСОБА_1,

представника позивача Ньорби А.В.,

розглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 24.01.2019 у цивільній справі за позовом ПАТ «Криворіжгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необлікований (донарахований) об'єм природного газу, витрат на проведення експертизи лічильника газу, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідач звернувся до суду з указаною заявою 28.02.2019 та просив суд переглянути заочне рішення, ухвалене Криворізьким районним судом Дніпропетровської області від 24.01.2019 у цивільній справі за позовом ПАТ «Криворіжгаз» про стягнення заборгованості за не облікований (донарахований) об'єм природного газу, витрат на проведення експертизи лічильника газу.

Ухвалою суду від 01.03.2019 заяву про перегляд заочного рішення залишено без руху та після усунення відповідачем зазначених у цій ухвалі недоліків, заява прийнята до розгляду згідно з ухвалою від 27.03.2019.

В обґрунтування заяви відповідач вказував, що в день ухвалення заочного рішення, а саме 24.01.2019, він не мав можливості з'явитися в судове засідання, оскільки перебував на лікуванні в КЗ «Криворізька міська лікарня № 11» КМР», у зв'язку з чим, судової повістки за місцем реєстрації, що в АДРЕСА_1, не отримував. Відповідач стверджує, що вказані обставини свідчать про поважність причин його неявки в судове засідання. Крім того, як зазначено в заяві про перегляд заочного рішення, докази надані представником позивача суду на підтвердження позовних вимог є недопустимими, неналежними та недостатніми для встановлення обставин, що мають значення для справи та задоволення позовних вимог. Зокрема, відповідач вказує, що долучаючи до матеріалів справи відео та фото фіксація порушення, представник позивача, в порушення вимог ст. 83 ЦПК України, ці докази йому не направив, чим фактично, порушено принцип змагальності. Також відповідач не погоджується з актом експертизи лічильника, а тому має намір призначити таку експертизу в судовому порядку. Заборгованість, як стверджує відповідач, , за період з 11.10.2016 по 11.10.2017 на суму 111700,75 грн. нараховано невірно, оскільки доказів втручання в роботу лічильника прихованими засобами позивачем не надано.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 заяву про перегляд заочного рішення підтримав та просив задовольнити з мотивів наведених у ній.

Представник позивача ПАТ «Криворіжгаз» Ньорба А.В., у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення, як необґрунтованої та безпідставної, про що також надала письмові заперечення.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши письмові матеріали справи, надавши оцінку доказам, що надані сторонами, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, зі змісту норми закону слідує, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе лише у випадку встановлення судом одночасно двох обставин: відповідач не з'явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що 24.01.2019 Криворізьким районним судом Дніпропетровської області ухвалено рішення в справі № 177/556/18, провадження №2/177/74/19, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Криворіжгаз» заборгованість за необлікований об'єм природного газу в розмірі 111700,75 грн. та 3373,51 грн. в рахунок відшкодування витрат на проведення експертизи лічильника газу, а всього 115074,26 грн. (а.с.83-85).

Відповідно до ст. 128 ЦПК України, судові виклики в суд здійснюються судовими повістками про виклик, які повинні вручатися з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання.

Судові повістки про виклик надсилаються фізичним особам за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є, серед іншого, день її вручення під розписку.

Згідно зі ст. 130 ЦПК України, розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім'ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії. У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім'ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення. Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Відповідно до ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Ухвалюючи заочне рішення від 24.01.2019, суд виходив з того, що позовні вимоги обґрунтовані та доведені позивачем, відповідач будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання, повторно до суду не з'явився, про причини неявки суду не повідомив, відзиву на позов не надав.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Твердження відповідача про те, що він з поважних причин не з'явився в судове засіданні 24.01.2019, у день ухвалення заочного рішення, оскільки перебував на лікуванні, суд розцінює критично. Так, згідно з копії виписки з медичної картки стаціонарного хворого № 66/39 9 (а.с.96), відповідач перебував на стаціонарному лікуванні у хірургічному відділенні з 11.01.2019 по 13.01.2019. Як засвідчує довідка від 24.01.2019 (а.с.97), ОСОБА_1 24.01.2019 о 12:30 год. перебував на огляді у лікаря хірурга в КЗ «Криворізька міська лікарня № 11» КМР».

Разом з тим, відповідно до повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.79), відповідач ОСОБА_1 про судове засідання, призначене на 24.01.2019, був повідомлений завчасно, тобто ще 15.01.2019. Таким чином, будучи виписаним з хірургічного відділення ще 13.01.2019 та належним чином повідомленим про судове засідання 24.01.2019, ОСОБА_1 не повідомив суд про його перебування на огляді у лікаря хірурга в КЗ «Криворізька міська лікарня № 11» КМР» та не звернувся до суду з клопотанням про відкладення судового розгляду, що давало можливість суду ухвалити заочне рішення на підставі тих доказів, які містяться в матеріалах справи.

Також суд враховує, що з дня відкриття провадження у справі (08.05.2018) по день ухвалення заочного рішення (24.01.2019), відповідач ОСОБА_1 жодного разу не з'явився у судове засідання. Так, судова повістка на судове засідання 11.07.2018 вручена 30.05.2018 (а.с.39), судова повістка на 25.10.2018 вручена 03.10.2018 (а.с.64), судова повістка на 21.11.2018 вручена 12.11.2018 (а.с.70), судова повістка на 26.12.2018 вручена 14.12.2018 (а.с.74), судова повістка на 24.01.2019 вручена 15.01.2019 (а.с.79), що свідчить про повідомлення відповідача про день, час та місце розгляду справи в обумовлені процесуальним законом строки - не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання та надавало йому можливість підготуватися до судового розгляду або повідомити суд про можливі причини неявки до суду.

Так само, про день, час та місце судового розгляду повідомлявся представник відповідача (а.с.47,52,59), який у судові засідання не з'являвся, подавав заяви про відкладення судового засідання, що свідчить про зловживання процесуальними правами та затягування розумних строків розгляду справи.

Отже, будучи належним чином повідомленими про судові засідання, відповідач та його представник, упродовж 6 місяців перебування справи в провадженні суду, не скористалися своїми процесуальними правами на подання відзиву на позовну заяву, заяв, клопотань та долучення доказів до справи.

Доказів того, що ОСОБА_1 під час розгляду справи судом тяжко хворів, за станом свого здоров'я не міг отримувати судові повістки, а також доказів того, що адресовані йому повістки були отримані не ним, а невідомою особою, суду не надано, у зв'язку з чим, вказані твердження ОСОБА_1 суд розцінює критично.

Також суд бере до уваги дані за відомостями адресно-довідкового підрозділу (а.с.34), згідно з яким, відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1, та сам факт проживання за вказаною адресою відповідачем у судовому засіданні не заперечувався.

Зважаючи на наявні в матеріалах справи належно оформлені розписки про отримання судових повісток, адресованих ОСОБА_1, та відсутності будь-яких доказів, які б спростовували факт їх вручення останньому, суд приходить до висновку про належне повідомлення ОСОБА_1 про день, час та місце розгляду справи судом на момент ухвалення заочного рішення від 24.01.2019, а відповідно не знаходить підстав для визнання поважними причини неявки відповідача, його представника до суду та неповідомлення суду про наявність таки.

Стосовно іншої підстави скасування заочного рішення від 24.01.2019, яка полягає у безпідставності, як на думку заявника, задоволенні позовних вимог ПАТ «Криворіжгаз», слід зазначити наступне.

Суд визнає необґрунтованими посилання відповідача на неотримання ним доказів фото та відео фіксації порушення, оскільки фотографії порушення, які долучено до позовної заяви, разом з ухвалою про відкриття провадження у справі від 08.05.2018, одержано відповідачем ще 30.05.2018, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.39). Диск з відеозаписом порушення разом з клопотанням про його долучення до матеріалів справи, також направлено на адресу відповідача, про що засвідчує фіскальний чек від 13.09.2018 (а.с.55).

Щодо не визнання відповідачем результатів експертизи, як підстави для скасування заочного рішення, слід вказати, що про результати експертизи ОСОБА_1 стало відомо в день її проведення, що також підтверджується підписом відповідача в акті експертизи та наданими в ньому поясненнями. Разом з тим, відповідач не скористався своїм право на проведення повторної експертизи, як до подання позовної заяви до суду, так і в судовому засіданні безпосередньо відповідачем чи його представником клопотання про призначення такої не подавалося.

Посилання відповідача на те, що експертиза не дала відповіді на запитання чи дійсно втручання здійснено прихованими заходами, також є безпідставними, оскільки згідно з актом експертизи втручання в ЗВТ було здійснено шляхом зміни конструкції відлікового механізму та виявлено тільки після демонтажу та розкриття корпусу ЗВТ під час проведення експертизи, що відповідає положенням п. 4 гл. 1 розділу І Кодексу ГРМ.

Також, не погоджуючись з розрахунком заборгованості, нарахованої за період з 11.10.2016 по 11.10.2017 на суму 111700,75 грн., відповідач альтернативного розрахунку до суду не надав.

Посилання відповідача на те, що при здійсненні цього розрахунку не враховано платежі, які були здійснені за розрахунковий період та не вірно визначено період розрахунку, так само є безпідставними, оскільки в колонці № 8 Розрахунку «Об'єм спожитий по лічильнику», враховано покази лічильника споживача, що відповідає п. 11 гл. 11 розділу 5 кодексу ГРМ.

Крім того, оскільки втручання в роботу лічильника газу здійснено шляхом прихованих заходів, що встановлено актом експертизи, розрахунок здійснено відповідно до абз. 3 п. 1 гл. 3 розділу XI Кодексу ГРМ, згідно з яким, початок періоду, за який визначається об'єм необлікованого природного газу, визначається з дня встановлення лічильника газу та/або пломби, які виявились пошкодженими (їх встановлення повинно підтверджуватися відповідним актом про їх встановлення), але не більше 12 місяців.

Будь-яких інших доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи відповідачем ОСОБА_1 не надано, а тому беручи до уваги все вище вказане, суд приходить до висновку про відсутність законних підстав для скасування заочного рішення суду від 24.01.2019

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 81, 258-261, 287, 353, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 24.01.2019 у справі за позовом ПАТ «Криворіжгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необлікований (донарахований) об'єм природного газу, витрат на проведення експертизи лічильника газу, - залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали складено та підписано 22.04.2019

Суддя: