У Х В А Л А

24 квітня 2019 року суддя Словянського міськрайонного суду Донецької області І.О. Сидоренко, розглянувши зауваження ОСОБА_1 щодо протоколу судового засідання по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Прокуратури Донецької області, Краматорської місцевої прокуратури, Державної казначейської служби України, треті особи: Міністерство фінансів України, секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Міністерство юстиції України про визнання бездіяльності неправомірною, встановлення фактів, що мають юридичне значення та стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

12 квітня 2019 року, проголошено вступну та резолютивну частини рішення у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Прокуратури Донецької області, Краматорської місцевої прокуратури, Державної казначейської служби України, треті особи: Міністерство фінансів України, секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Міністерство юстиції України про визнання бездіяльності неправомірною, встановлення фактів, що мають юридичне значення та стягнення моральної шкоди.

18 квітня 2019 року позивач ОСОБА_1 подав зауваження щодо протоколу судового засідання, та просить внести в протокол судового засідання такі покази свідка ОСОБА_2: «Після реєстрації заяви-повідомлення мною була поставлена на ній резолюція виконавцю прокурору Василенко на зясування чи існують підстави внесення відомостей в ЄРДР шляхом спрямування до інших органів. Я особисто заяву та додатки до неї, але без перевірки поліцією фактів внести відомості в ЄРДР не можна. Була ухвала суду про зобовязання внести відомості до ЄРДР, але я з нею не згодний, оскільки прокуратура не має повноважень перевірити відомості. Така практика існує зі вступом в силу нового КПК».

Розглянувши подані зауваження щодо протоколу судового засідання, протокол судового засідання з технічним записом судового засідання, приходжу до висновку про необґрунтованість зауваження щодо протоколу судового засідання.

Відповідно до ст. 247 ЦПК України, суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання.

Технічний запис судового засідання є додатком до протоколу судового засідання і після закінчення судового засідання приєднується до матеріалів справи.

Відповідно до ст. 248 ЦПК України, у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

У протоколі судового засідання зазначаються такі відомості:

1) рік, місяць, число і місце судового засідання;

2) найменування суду, який розглядає справу, прізвища та ініціали судді, секретаря судового засідання;

3) справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи;

4) порядковий номер вчинення процесуальної дії;

5) назва процесуальної дії;

6) час вчинення процесуальної дії;

7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати;

8) інші відомості, визначені цим Кодексом.

Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання і приєднується до справи.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів здійснюється секретарем судового засідання відповідно до Інструкції про порядок роботи з технічними засобами фіксування судового процесу (судового засідання), затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 20 вересня 2012 року № 108.

Відповідно до п. 2.7. Інструкції, журнал судового засідання (згідно ст. 248 ЦПК України протокол судового засідання) - документ, що ведеться в суді у порядку здійснення цивільного, кримінального та адміністративного судочинства, одночасно з технічним фіксуванням судового засідання за допомогою спеціальної програми звукового запису. Зміст протоколу судового засідання визначено у ст. 248 ЦПК України.

Зміст протоколу судового засідання від 12 квітня 2019 року відповідає зазначеним вимогам.

Оскільки, згідно з Інструкцією, протокол судового засідання ведеться одночасно із здійсненням технічного запису, а відповідно до положень ст. 247 ЦПК України, технічний запис судового засідання є додатком до протоколу судового засідання, немає необхідності детально відображати в ньому зміст пояснень, питань та відповідей учасників процесу. Про зміст конкретної процесуальної дії особа зможе дізнатися з технічного носія інформації, а у протоколі судового засідання достатньо зазначити тільки її порядковий номер, назву і час її вчинення.

Дослівний запис у протоколі судового засідання всіх пояснень, питань та відповідей учасників судового процесу, під час судового розгляду, діючими нормами процесуального права не передбачений.

Статтею 249 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають право ознайомитися із технічним записом судового засідання, протоколом судового засідання та протягом п'яти днів з дня проголошення рішення у справі подати до суду письмові зауваження щодо неповноти або неправильності їх запису.

У протоколі судового засідання від 12 квітня 2019 року у даній справі правильно відображені усі записи, тому доводи позивача ОСОБА_1 про їх неправильність безпідставні.

Відповідно до ч. 2 ст. 249 ЦПК України, головуючий розглядає зауваження щодо технічного запису судового засідання та протоколу судового засідання, про що постановляє відповідну ухвалу.

За таких обставин, приходжу до висновку, що зауваження позивача ОСОБА_1 щодо неповноти або неправильності записів у протоколі судового засідання показань свідка ОСОБА_2 є необґрунтованими, оскільки в протоколі судового засідання виконані всі вимоги, передбачені ст. 248 ЦПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 247-250 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні зауваження ОСОБА_1 щодо протоколу судового засідання по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Прокуратури Донецької області, Краматорської місцевої прокуратури, Державної казначейської служби України, треті особи: Міністерство фінансів України, секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Міністерство юстиції України про визнання бездіяльності неправомірною, встановлення фактів, що мають юридичне значення та стягнення моральної шкоди відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Словянського

міськрайонного суду ОСОБА_3