Справа № 758/8965/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 липня 2019 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Васильченка О. В. ,

за участю секретаря судового засідання - Ковальчук О. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, за участю третьої особи - Головного управління юстиції в м. Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до Подільського районного суду м. Києва з позовною заявою до Київської міської ради, за участю третьої особи - Головного управління юстиції в м. Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_2 , єдиною спадкоємицею якого є ОСОБА_1 .

Проте, позивачем було пропущено 6-місячний строк на прийняття спадщини. В якості поважності причин пропуску вказаного строку позивач зазначає, що її батьки розлучились ще 18.02.1986 року. Мати позивача перешкоджала спілкуванню позивача з батьком, і лише з 2011 року позивач почала шукати відомості про свого батька. Позивачу стало відомо, що ІНФОРМАЦІЯ_1 її батько - ОСОБА_2 помер.

Звернувшись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, позивач отримала відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з пропуском строку звернення з цією заявою.

За вказаних обставин, позивач просить суд поновити їй строк на подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

До початку судового засідання представник позивача подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив позов задовольнити.

Відповідач свого право на участь у судовому засіданні не використав, до суду звернувся із відзивом, в якому просив розглянути справу згідно чинного законодавства.

Третя особа також свого права на участь у судовому засіданні не використала. До суду подала пояснення, в який просила суд вирішити справу відповідно до норм чинного законодавства.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджено відповідним Свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 .

21.09.2011 року Четверта київська державна нотаріальна контора відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з пропуском строку звернення із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до Свідоцтва про укладення шлюбу, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 одружились ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

18.02.1986 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ,що встановлено на підстав відповідного Свідоцтва про розірвання шлюбу.

Відповідно до витягу з рішення виконавчого комітету Дарницької районної ради народних депутатів № 160 від 28.03.1988 року, ОСОБА_4 та дочці ОСОБА_5 дозволено змінити прізвище на « ОСОБА_6 », як виняток, у зв`язку з тим, що батько дитини не приймає участі у вихованні дитини.

Відповідно до Свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 батьками ОСОБА_7 є ОСОБА_8 та ОСОБА_4 .

Згідно Свідоцтва про укладення шлюбу серія НОМЕР_3 , ОСОБА_7 після укладення шлюбу з ОСОБА_9 змінила прізвище на « ОСОБА_10 ».

За таких обставин суд вбачає доведеним факт того, що позивач ОСОБА_1 є донькою спадкодавця ОСОБА_2 .

Правовідносини, що виникли, регулюються Цивільним кодексом України.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Як, передбачено ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Померлий ОСОБА_2 не залишив після себе заповіту, а тому спадкування має здійснюватися за законом.

Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1218 ЦК України передбачає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що позивач пропустив шестимісячний строк прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відтак, обов`язок по доказуванню поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини лежить на позивачеві.

У поданому позові на як поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, позивач зазначав про те, що після розлучення батьків, вона не спілкувалась зі своїм батьком. І лише після 2011 року, почала цікавитись питання його пошуку та відновлення спілкування, однак дізналась, що він помер у 2004 році.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 5, 6 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи те, що позивачем було надано до суду належні та допустимі доказів поважності причин пропуску ним 6-місячного строку на прийняття спадщини, суд приходить до висновку про задоволення позову та визначення додаткового строку на прийняття спадщини в межах 2 місяців з дня набрання цим рішенням суду законної сили.

Керуючись ст.ст. 13, 14, 82, 259, 263-265, 268, 352, 354, а також п.п. 9, 15 Перехідних положень ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, за участю третьої особи - Головного управління юстиції в м. Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визнати причини пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_2 поважними.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_2 , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, або якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги (зважаючи на п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України щодо порядку подання апеляційних скарг на судові рішення).

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О. В. Васильченко