КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Ковальчук Л.М.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

02 липня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мережко М.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23 травня 2019 року про відмову у забезпеченні позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спор: Крюківщинська сільська рада (сільський голова - Кріпак Андрій Петрович), громадська організація «Садівницьке товариство «Арсеналець-5» (голова правління - Чередніченко Галина Федорівна), про припинення права власності на частку у спільному майні з виплатою грошової компенсації,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23 травня 2019 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено.

Не погодившись із вказаною ухвалою, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, при цьому не сплативши судовий збір. До своєї скарги апелянт також додала клопотання про звільнення або відстрочення сплати судового збору.

Вивчивши матеріали справи, суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання з таких підстав.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року передбачено, що відповідно до ст. 8 Закону № 3674-VI та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У своєму клопотанні апелянт зазначала, що вона є пенсіонеркою, отримує мізерну пенсію, доглядає за важко хворим сином, зазнала значних витрат у зв`язку з розглядом інших цивільних справ за позовом ОСОБА_1 , а сукупний розмір сплаченого нею судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу апелянта за попередній календарний рік.

Відповідно до ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме - 384,2 грн.

На підставі викладеного, суд доходить висновку, що відстрочення або звільнення від сплати судового збору можливе за умови, якщо розмір судового збору за подачу однієї апеляційної скарги перевищує 5 відсотків розміру річного доходу апелянта за попередній календарний рік.

Як вбачається з наданих апелянтом довідок, розмір отриманих нею доходів за попередній календарний рік становить 17 618 грн., 5% якого складає 880,94 грн (т.2, а.с.9,10,12), отже, розмір судового збору за подачу цієї апеляційної скарги не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу апелянта за попередній календарний рік. Доказів на підтвердження наявності інших обставин, що унеможливлюють сплату судового збору у встановленому законом розмірі, апелянт суду не надала.

Отже, вказане клопотання не може бути задоволене судом, оскільки є необґрунтованим. При цьому, розмір судового збору, що підлягає сплаті не є значним та не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу апелянта. Необхідність сплати судового збору в межах розгляду інших цивільних справ за участю апелянта також не є підставою для звільнення її від сплати судового збору в межах розгляду даної справи.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме - 384,2 грн.

Сплата судового збору повинна бути здійснена за реквізитами: призначення платежу: судовий збір за подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, рахунок отримувача: 0024, код отримувача за , код класифікації доходів бюджету: 22030101, отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) , МФО (код банку отримувача) 899998.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі. У випадках коли, особа звільняється від судового збору, до Київського апеляційного суду слід надати копії документів, що підтверджують наявність пільг щодо сплати судового збору.

Оскільки апеляційна скарга ОСОБА_1 не оплачена судовим збором, то її слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення або відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23 травня 2019 року залишити без руху та надати апелянту строк для усунення зазначених недоліків - десять днів з дня отримання копії ухвали. В іншому випадку апеляційна скарга буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду М.В. Мережко