Справа № 288/474/19
Провадження № 2/288/323/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2019 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Франчук Ю.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Паволоцької сільської ради Попільнянського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Паволоцької сільської ради Попільнянського району Житомирської області (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба ОСОБА_4, яка на день смерті проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1

В зв'язку з необхідністю оформити право на спадщину за законом на належне померлій спадкове майно, виникла потреба отримати у нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за законом, проте звернувшись 21 березня 2019 року вона отримала відмову, так як нею пропущений строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Необхідний строк для подання заяви про прийняття спадщини у позивача закінчився 21 листопада 2007 року.

Проте заяви позивач не подала своєчасно в зв'язку з тим, що перебувала на лікуванні, як амбулаторному так і на стаціонарному.

На сьогоднішній день жодних заяв про прийняття спадщини за вказаним спадкодавцем до нотаріальної контори подано не було, спадкова справа не відкривалась та немає інших спадкоємців, які прийняли спадщину та за згодою яких позивач могла б подати заяву про прийняття спадщини після спливу строку, встановленого законом.

Крім позивача, інші спадкоємці ОСОБА_4, відсутні.

Позивач вважає, що строк вона пропустила з поважної причини.

Позивач просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби - ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили, судові витрати віднести за його рахунок.

Позивач в підготовче судове засідання не з'явилась, в позовній заяві просила справу розглядати у її відсутність, судові втрати віднести за її рахунок.

Представник відповідача Паволоцької сільської ради Попільнянського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з'явився, надав до суду заяву в якій просив справу розглядати без представника селищної ради, позовні вимоги визнають.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з свідоцтва про смерть НОМЕР_1, виданого 23 травня 2007 року виконавчим комітетом Паволоцької сільської ради Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, про що в Книзі реєстрації смертей зроблено відповідний актовий запис за № 22.

Відповідно до довідки № П-138 від 22 лютого 2019 року виданої Паволоцькою сільською радою Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка померла 21.05.2007 року, до дня смерті дійсно постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1

Згідно свідоцтва про народження НОМЕР_2 виданого 19 серпня 1968 року Паволоцьким сільським ЗАГС Попільнянського району Житомирської області, батьками ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, вказані ОСОБА_6 та ОСОБА_7, запис за № 30.

ОСОБА_2 30 квітня 1989 року уклала шлюб з ОСОБА_8, після чого змінила своє прізвище на «Невінчана», про що зроблено запис за № 6, згідно свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_3 виданого Паволоцькою сільською радою Попільнянського району Житомирської області.

Як вбачається з Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбів із зазначенням відомостей про другого з подружжя сформованого 20 лютого 2019 року Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, ОСОБА_7 01 січня 1958 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_6, після чого змінила своє прізвище на «ОСОБА_7» актовий запис № 1.

Відповідно до Експертного висновку № 056/262-m від 18 лютого 2019 року виданого Українським бюро лінгвістичних експертиз, з урахуванням зазначеного імені по батькові «ОСОБА_7» (свідоцтво про смерть, запис ОСОБА_7) та «ОСОБА_7» (свідоцтво про народження ОСОБА_2, запис мати ОСОБА_7) попри розбіжності в документах, наданих для експертизи, а також в інших документах зазначеної особи є ідентичними.

Згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку НОМЕР_4, виданого 20 квітня 2004 року, ОСОБА_4 на підставі розпорядження Попільнянської РДА від 25.02.2004 року № 58 є власником земельної ділянки площею 3,4885 га, яка розташована на території Паволоцької сільської ради Попільнянського району Житомирської області, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Як вбачається з Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) виданого 21 березня 2019 року приватним нотаріусом Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо спадкової справи ОСОБА_4.

Відповідно до повідомлення № 365/01-16 від 21 березня 2019 року приватного нотаріуса Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, ОСОБА_2 відмовлено у оформленні спадкових прав після смерті баби ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, у зв'язку з пропуском строку на прийняття спадщини, який закінчився 21 листопада 2007 року.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що у зв'язку з тим, що вона у період з червня 2007 року по листопад 2007 року перебувала на амбулаторному та стаціонарному лікуванні, що підтверджується Виписками з Медичної картки амбулаторного хворого № 1246/12 відносно ОСОБА_2 виданої Попільнянською ЦРЛ.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно частини п'ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

В судовому засіданні встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_2 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»; статтями 1223, 1265, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 189-200, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до Паволоцької сільської ради Попільнянського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом - задовольнити.

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби - ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник