ПОСТАНОВА

Іменем України

24 квітня 2019 року м. Кропивницький

справа № 401/2862/15-ц

провадження № 22-ц/4809/762/19

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: головуючого судді Єгорової С.М., суддів: Голованя А.М., Карпенка О.Л.,

секретар судового засідання Кравченко Я.С.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1,

представник позивача - адвокат Гармаш Андрій Віталійович,

відповідач - фізична особа-підприємець ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Гармаш Андрія Віталійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1, на ухвалу Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 21 лютого 2019 року у складі головуючого судді Мельничика Ю.С. про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про розірвання договору роздрібної купівлі-продажу від 10 квітня 2014 року, стягнення вартості за придбаний товар та відшкодування моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішення суду першої інстанції.

14.07.2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про розірвання договору роздрібної купівлі-продажу від 10 квітня 2014 року, стягнення вартості за придбаний товар з врахуванням його подорожчання на час звернення до суду у розмірі 11 308,00 грн., а також моральної шкоди в розмірі 5 000,00 грн.

Представник відповідача в судовому засіданні, яке відбулося 21 лютого 2019 року, заявив клопотання про залишення позову без розгляду в зв'язку з повторною неявкою в судове засідання позивача та його представника.

Ухвалою Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 21 лютого 2019 року задоволено заяву представника відповідача та залишено без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про розірвання договору роздрібної купівлі-продажу від 10 квітня 2014 року, стягнення вартості за придбаний товар та відшкодування моральної шкоди.

Суд першої інстанції, залишаючи позов без розгляду, виходив з того, що позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, повторно в судове засідання не з'явилися, заяв про розгляд справи за їх відсутності не подавали.

Суд зазначив, що заочним рішенням Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05 квітня 2016 року задоволено позов ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про розірвання договору роздрібної купівлі-продажу від 10 квітня 2014 року, стягнення вартості за придбаний товар та відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 31 жовтня 2018 року вказане заочне рішення Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області скасоване, призначено розгляд справи у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомлення (викликом) сторін.

17 січня 2019 року та 21 лютого 2019 року позивач, ОСОБА_1, та його представник ОСОБА_4, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце судового розгляду справи, що підтверджується розписками про отримання судової повістки, та поштовими повідомленнями про вручення судових повісток (а.с.195,196,211,212), не прибули у судові засідання, заяв про розгляд справи за їх відсутності не подали.

Представник позивача, адвокат Гармаш А.В., подав 21 лютого 2019 року заяву про відкладення судового засідання в зв'язку з його відрядженням до Третього апеляційного адміністративного суду для участі у справі №401/2691/17. З наданих адвокатом документів не вбачається, що він є учасником справи №401/2691/17, а тому його заяву про відкладення розгляду справи суд залишив без задоволення.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

Представник позивача адвокат Гармаш А.В. подав апеляційну скаргу, в якій з підстав порушення норм процесуального права ставить питання про скасування ухвали суду та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зазначив, що суд неповно з'ясував усі фактичні обставини справи та не дав належної оцінки наявним у матеріалах справи доказам.

Судом не взято до уваги наявну в матеріалах справи заяву позивача про підтримання позову та розгляд справи без його участі.

Вказує, що відмова суду перенести судове засідання за клопотанням представника позивача адвоката Гармаша А.В., який брав участь в іншому судовому засіданні є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (справа № 10978/06 "Вартая проти Грузії").

Крім того, адвокатом була подана заява від 21.02.2019 року про надання дозволу на ознайомлення з матеріалами справи та відкладення розгляду справи на іншу дату.

На підтвердження обставин участі в іншому процесі адвокатом надано як додаток до своєї заяви належним чином завірену своїм підписом та печаткою копію ухвали третього апеляційного адміністративного суду від 20.12.2018 року та повістку про виклик для участі у справі № 401/2691/17.

Проте, в мотивувальній частині оскаржуваної ухвали, судом викладене необґрунтоване припущення, що адвокат вводить в оману суд, оскільки з наданих документів не вбачається, що адвокат А.В. Гармаш є учасником справи № 401/2691/17.

Листом Світловодського міськрайонного суду № 1203 від 27.02.2019 року, повідомляється, що відповідно інформації, внесеної до автоматизованої системи документообігу суду, адвокат Гармаш Андрій Віталійович дійсно приймає участь у справі № 401/2691/17 як представник позивача ОСОБА_6. 06.11.2019 року представником позивача адвокатом Гармаш А.В. було подано апеляційну скаргу на рішення у справі № 401/2691/17 за наслідком чого 21.11.2018 року справа була направлена до Третього апеляційного адміністративного суду для розгляду апеляційної скарги представника позивача Гармаша А.В.

Адвокат А.В. Гармаш уклав угоду про надання правової допомоги з ОСОБА_1 лише 20.02.2019 року о 17-00 годині, тобто раніше не брав участі у справі № 401/2862/15-ц.

Судом не було вирішено питання про відкладення розгляду справи та не надано дозволу на ознайомлення з матеріалами справи адвокату, який вперше вступив у справу.

Також суд не звернув уваги на те, що повістка про виклик ОСОБА_1 в судове засідання від 21.02.2019 року не має відмітки про отримання чи повернення за закінченням строків, тобто безпідставним є висновок, що позивач повідомлений належним чином про розгляд справи.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому ставить питання про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвалу суду без змін.

Вважає, апеляційну скаргу необґрунтованою, а ухвалу суду законною та обґрунтованою, оскільки позивач повторно не з'явився у судове засідання без поважних причин та не повідомив про причини неявки.

Учасники справи в засідання апеляційного суду не прибули.

Представником позивача адвокатом Гармаш А.В. подано заяву про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача (а.с.6 т.2).

Відповідач та його представник адвокат Варавін С.Д. в судове засідання не з'явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись відповідно до вимог ст.ст. 128-131 ЦПК України (а.с.20 т.2).

Частиною 2 статті 372 ЦПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Позиція апеляційного суду.

Відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Заслухавши доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції у межах, передбачених ст. 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а судове рішення скасуванню з таких підстав.

Встановлено, що представник відповідача в судовому засіданні, яке відбулося 21 лютого 2019 року, заявив клопотання про залишення позову без розгляду в зв'язку з повторною неявкою в судове засідання позивача та його представника (а.с.220 т.1).

Суд першої інстанції задовольнив вказане клопотання, вважаючи його обгрунтованим.

Суд першої інстанції в оскарженій ухвалі зазначив, що з матеріалів справи видно, що позивач, та його представник ОСОБА_4, будучи належним чином двічі повідомлені про дату, час і місце судового засідання, повторно в судові засідання не з'явилися, заяв про розгляд справи за їх відсутності не подавали, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду з наступних підстав.

Мотиви, з яких виходить колегія суддів апеляційного суду.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми мають на меті забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а сторони мають право очікувати, що ці норми застосовуються.

Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У справі «Беллет проти Франції» ЄСПЛ зазначив, що «стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК).

Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом (ч.ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК).

Відповідно до норм ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Згідно вимог ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Частинами 2-4 ст. 130 ЦПК передбачено, що розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім'ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім'ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Поштова кореспонденція, із судовою повісткою на 21.01.2019 року, направлена судом на адресу позивача повернута з відміткою «через не запит» (а.с.212 т.1).

Враховуючи викладені норми закону, ОСОБА_1 не був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду даної справи.

Крім того, суд першої інстанції не звернув уваги, що в матеріалах справи наявна заява ОСОБА_1 про розгляд справи без його участі, зазначено, що заявлені позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити (а.с.82 т.1).

Також не враховано, що на підставі ордеру серія КР №63742 від 21.02.2019 року інтереси позивача ОСОБА_1 представляє адвокат Гармаш А.В. (а.с.216 т.1).

Представником позивача адвокатом Гармаш А.В. 21.02.2019 року подано заяву про допущення до участі у справі в якості представника ОСОБА_1, відкладення розгляду справи на іншу дату та надання дозволу на ознайомлення з матеріалами справи (а.с.215 т.1).

До вказаної заяви адвокатом Гармашем А.В. долучено копії: судової повістки на 10:00 год. 21.02.2019 року третього апеляційного адміністративного суду, для участі у справі № 401/2691/17 (а.с.218 т.1); ухвали третього апеляційного адміністративного суду від 20.12.2018 року про про призначення справи № 401/2691/17 до розгляду у судовому засіданні о 10:00 год. 21.02.2019 року (а.с.219 т.1).

У справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи (ч. 1 ст. 42 ЦПК України).

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (ст. 58 ЦПК).

Повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна (ч. 1 ст. 62 ЦПК).

Учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень, подавати докази, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, брати участь у дослідженні доказів,ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (ст. 43 ЦПК).

Враховуючи, що адвокат Гармаш А.В. 21.02.2019 року вперше вступив до участі у справі як представник позивача, що підтверджується копією ордера (а.с.216 т.1), заявив клопотання про відкладення розгляду справи та надання йому можливості ознайомитися з матеріалами справи, відповідно до вимог ст. 43 ЦПК України суд повинен відкласти розгляд справи на іншу дату, забезпечивши право представника позивача на ознайомлення із матеріалами справи.

Оскаржена ухвала суду першої інстанції не відповідає вимогам норм процесуального права, ґрунтуються на припущеннях, постановлена за умов недотримання процесуальних прав позивача.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає висновки суду про наявність підстав для залишення позовоної заяви без розгляду відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України передчасними, оскаржена ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права і перешкоджає подальшому провадженню, тому підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду відповідно до п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 371, 374, 379, 381-384, 389, 390 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката Гармаш Андрія Віталійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1, задовольнити частково.

Ухвалу Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 21 лютого 2019 року, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: С.М. Єгорова

Судді: А.М. Головань

О.Л. Карпенко