ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/818/3694/19 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Спори, що виникають із трудових правовідносин
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2019 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі суддів судової колегії судової палати у цивільних справах :

судді-доповідача Яцини В.Б.

суддів колегії - Кіся П.В., Хорошевського О.М.,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справиапеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дзержинського районного суду м.Харкова від 25 березня 2019 року про виправлення описки в рішенні Дзержинського районного суду м.Харкова від 15 лютого 2019 року, постановлену у складі головуючого судді Аркатової К.В., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління освіти Шевченківського району Харківської міської ради, Харківської загальноосвітньої школи №131 про поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,

встановив:

12 вересня 2018 року ОСОБА_1 звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до управління освіти Шевченківського району Харківської міської ради Харківської області, Харківської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 131 Харківської міської ради Харківської області, у якому, з урахуванням уточнення позову просила поновити її на роботі на посаду вихователя групи продовженого дня у Харківській загальноосвітній школі І-ІІІ ступенів №131 Харківської міської ради Харківської області та допустити у цій частині негайне виконання судового рішення. Стягнути з відповідача управління освіти Шевченківського району Харківської міської ради Харківської області на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу на день ухвалення рішення суду.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 15 лютого 2016 року ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні позову.

В поданій 07 березня 2019 року апеляційній скарзі ОСОБА_1 , просила скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, на необґрунтованість, на порушення судом норм процесуального та матеріального права.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 18 березня 2019 року матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до управління освіти Шевченківського району Харківської міської ради, Харківської загальноосвітньої школи №131 про поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу повернуто до суду першої інстанції для усунення недоліків. Надано строк для усунення недоліків - 10 днів з дня надходження справи. Недоліки пов`язані із розбіжностями у вступній та резолютивній частині рішення суду, а саме: у вступній та резолютивній частині зазначено, що справу розглянуто за участю секретаря Соколенко Ю.О., а в повному тексті судового рішення секретарем зазначена Подосокорська А.О. Крім того, в резолютивній частині вступної та резолютивної частини рішення по батькові позивача зазначено: « ОСОБА_1 », а в резолютивній частині повного тексту судового рішення: « ОСОБА_1 ». Ці розбіжності судом не усунені.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 25 березня 2019 року виправлено описку в рішенні Дзержинського районного суду м. Харкова від 15 лютого 2019 року.

Постановою Харківського апеляційного суду від 17 травня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишено без задоволення. Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 15 лютого 2019 року залишено без змін.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 25 березня 2019 року скасувати та постановити нову, якою направити справу до суду першої інстанції для розгляду ухвали Харківського апеляційного суду від 18 березня 2019 року.

Вказала, що суддя була зобов`язана її повідомити та всіх осіб про місце та час судового засідання. Вважає, що було порушено правила таємниці нарадчої кімнати, що потягло за собою вказівку різних прізвищ секретаря судового засідання у резолютивній та повного тексту рішення суду. Вихід до нарадчої кімнати у п`ятницю 15.02.2019 року та прийняття рішення повного тексту у понеділок 18.02.2019 року є порушенням її таємниці. Оскільки у резолютивній частині суддя вказала, що апеляційна скарга на рішення може бути подана починаючи з 20.02.2019 року, а відповідно до розписки отримала повний текст рішення 18 лютого 2019 року о 09-20 годині.

Згідно з ч.1,3 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою. Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених ст. 369 цього Кодексу.

Частиною 2 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними в справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Ухвала про внесення або відмови у внесенні виправлень у рішеннявходить до вичерпного переліку ухвал, які судом апеляційної інстанції розглядаються без повідомлення учасників справи (ч.2 ст.369, п.19 ч.1 ст.353 ЦПК України), тому суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що розгляд апеляційної скарги в даній справі слід проводити без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України вислухала доповідь суддю-доповідача, перевірила законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги і вважає, що скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вказаним вимогам оскаржена ухвала суду відповідає у повній мірі

Так, за змістом ст.259 ЦПК України суди ухвалюють рішення, постанови іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

2. Рішення та постанови приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

3. Якщо в одному провадженні об`єднані кілька взаємопов`язаних самостійних вимог, суд може ухвалити щодо будь-якої вимоги часткове рішення та продовжити провадження в частині невирішених вимог. Якщо за вимогами, об`єднаними в одне провадження, відповідачем є одна особа, ухвалення часткового рішення не допускається у разі обґрунтованих заперечень з боку відповідача.

Суд може вирішити питання розподілу судових витрат у додатковому рішенні після ухвалення рішення за результатами розгляду справи по суті.

4. Ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати.

5. Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання.

6. У виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Складання повного тексту ухвали, залежно від складності справи, може бути відкладено на строк не більш як п`ять днів з дня оголошення вступної та резолютивної частин ухвали.

Судове рішення, що містить вступну та резолютивну частини, має бути підписане всім складом суду і приєднане до справи.

7. Виправлення в рішеннях і ухвалах повинні бути застережені перед підписом судді.

8. Усі судові рішення викладаються письмово у паперовій та електронній формах.

Відповідно до ст. 265 ЦПК України рішення суду складається з вступної, описової, мотивувальної і резолютивної частин. Висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної з заявлених вимог не може залежати від настання або ненастання певних обставин (умовне рішення).

У разі необхідності в резолютивній частині також вказується про:

1) порядок і строк виконання рішення;

2) надання відстрочення або розстрочення виконання рішення;

3) забезпечення виконання рішення;

4) повернення судового збору;

5) призначення судового засідання для вирішення питання про судові витрати, дату, час і місце його проведення; строк для подання стороною, за клопотанням якої таке судове засідання проводиться, доказів щодо розміру понесених нею судових витрат;

6) дату складення повного судового рішення.

Згідно ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в пункті 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 14 вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте, якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив судове рішення.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 25 березня 2019 року виправлено описку в рішенні Дзержинського районного суду м. Харкова від 15 лютого 2019 року: у резолютивній частині повного тексту рішення від 15.02.2019 року виправлено прізвище секретаря Соколенко Ю.О. замість помилково зазначеного Подосокорської А.О. та по-батькові позивача « ОСОБА_1 », замість помилково « ОСОБА_1 ».

Доводи апеляційної скарги про неповідомлення учасників справи про розгляд виправлень у рішенні, колегія суддів відхиляє, оскільки відповідно до ст.269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи.

Доводи апеляційної скарги щодо того, що повний текст виготовлений 18.02.2019, а не 20.02.2019 не порущує прав та таємниці нарадчої кімнати, оскільки відповідно до ст.259 ЦПК України суди ухвалюють рішення, постанови іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення та постанови приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу. У виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Тому колегія суддів не вбачає порушення суддею таємниці нарадчої кімнати, чи тривалість виготовлення повного тексту судового рішення.

Вирішуючи питання про виправлення описок та арифметичних помилок у рішенні Дзержинського районного суду м. Харкова від 15 лютого 2019 року, суд першої інстанції обґрунтовано виходив з наявності підстав для виправлення описки у резолютивній частині рішення суду в частині правильного зазначення прізвища секретаря судового засідання, по батькові позивача, що не призвело до зміни рішення.

Положеннями частини третьої статті 12 та частини першої статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, оскільки суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а доводи скарги цього висновку не спростовують, тому відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

В контексті правил ст. 141 ЦПК України відсутні підстави для перерозподілу судових витрат.

Керуючись ст.ст. 259, 367, 368, п. 1 ч.1 ст.374, ст.ст. 375, 381-384, 388-392 ЦПК України, колегія суддів

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Дзержинського районного суду м.Харкова від 25 березня 2019 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня прийняття, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 19 липня 2019 року.

Головуючий В.Б.Яцина.

Судді П.В.Кісь.

О.М.Хорошевський.