Ухвала

16 липня 2019 року

м. Київ

справа № 754/15625/16-ц

провадження № 61-12574ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сакари Н. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 23 січня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2019 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 23 січня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 травня 2019 року.

Касаційна скарга ОСОБА_1 не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки вона подана з порушенням вимог статті 392 ЦПК України.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До касаційної скарги додано квитанцію від 29 червня 2019 року №54 про сплату судового збору у розмірі 9 370,40 грн.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2016 року прожитковий мінімум для працездатних осіббув встановлений у розмірі 1 378,00 грн.

Згідно з підпунктом 2 пунктом 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на момент подачі позовної заяви) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З судових рішень, які оскаржує ОСОБА_1 , вбачається одна вимога немайнового характеру: встановити факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з 2008 року по травень 2011 року.

Розмір ставки судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви за вимогу немайнового характеру, тобто 1 102,40 грн (1 378,00 грн*0,4)* 200%).

Враховуючи вищевикладене, судовий збір за подання касаційної скарги в частині оскарження немайнової вимоги становить 1 102,40 грн.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на момент подачі позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

З судових рішень, які оскаржує ОСОБА_1 , вбачається дві вимоги майнового характеру: визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/4 частину трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , вартість 1/2 квартири 238 962,00 грн; визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину легкового автомобіля марки Wolkswagen Caddy, 2004 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 , номерний знак НОМЕР_2 .

Отже, за подання касаційної скарги в частині вимоги майнового характеру щодо визначення права власності на 1/4 частину трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , вартість 1/2 квартири 238 962,00 грн, судовий збір складає 2 389,62 грн (1% від 119 481,00 грн)*200%).

Щодо оскарження майнової вимоги у справі (визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину легкового автомобіля марки Wolkswagen Caddy, 2004 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 , номерний знак НОМЕР_2 ), з оскаржуваних судових рішень та наданих до касаційної скарги матеріалів неможливо встановити вартість спірного майна, тому заявнику необхідно надати суду докази на підтвердження його вартості та виходячи із розрахованої до неї суми, сплатити судовий збір відповідно до положень Закону України «Про судовий збір».

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УДКСУ у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 176, 185, 392, 393, ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір»,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 23 січня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 травня 2019 року залишити без руху та надати строк для виконання вимоги ухвали до 16 серпня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н. Ю. Сакара