Справа № 177/541/19
Провадження № 2/177/554/19
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

16 липня 2019 року

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Суботіної С. А.

за участі: секретаря Ференц Я. З.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з вказаною позовною заявою 08.04.2019, в якій просила суд розірвати шлюб, укладений між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 29.04.2017 року виконавчим комітетом Металургійного районного у м. Кривому Розі відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 168.

Вказувала, що вони з відповідачем мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає з нею та перебуває на її утриманні.

Сімейне життя між сторонами поступово погіршилося, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення шлюбних відносин. Причиною цьому вказувала діаметрально протилежні погляди на шлюб, сім`ю, нехтування відповідачем сімейними цінностями, провокування сварок, свідком яких ставала дитина.

Спільне проживання та ведення спільного господарства між сторонами припинено, позивач вважає неможливим подальше збереження шлюбу.

Позивач правом на участь в судовому засіданні не скористалася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, на позовних вимогах наполягала, просила задовольнити їх у повному обсязі.

Відповідач правом на участь в судовому засіданні не скористався, відзиву не надав, однак подав заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечував. При цьому заперечив підстави для розірвання шлюбу вказані позивачем, стверджував, що причиною розірвання шлюбу є подружня зрада з боку дружини (а.с. 24).

У зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 29.04.2017 року між сторонами зареєстровано шлюб Металургійним районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 168 (а.с. 12).

Під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила дошлюбне прізвище « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 » (а.с. 12).

Сторони мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спору щодо місця проживання та утримання якого сторони не мають, про що вказала позивач та не заперечив відповідач.

Шлюбно-сімейні стосунки сторони не підтримують, ведення спільного господарства припинили, з лютого 2019 проживають окремо, про що вказала позивач та не заперечив відповідач. Позивач наполягає на розірванні шлюбу, оскільки збереження шлюбу суперечить її інтересам, відповідач позовні вимоги визнає та не заперечує проти розірвання шлюбу.

Зазначення сторонами різних причин для розпаду сім`ї, припинення шлюбних відносин, не спростовує їх бажання розірвати шлюб та свідчить про те, що сторони дійсно не можуть знайти спільної мови для збереження сім`ї.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно з ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Суд не застосовує положення ст. 111 СК України, оскільки в судовому засіданні було зібрано достатньо доказів, які підтверджують, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стали неможливими, подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін.

Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності до того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Аналізуючи вище викладене, приймаючи до уваги те, що сторони шлюбні відносини не підтримують, проживають окремо, ведення спільного господарства між ними припинено, зберегти їх сім`ю на майбутнє неможливо, а подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, позивач наполягає на розірванні шлюбу, відповідач позовні вимоги не заперечує, тому суд вважає за необхідне шлюб, зареєстрований 29.04.2017 року Металургійним районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 168 - розірвати, після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище « ОСОБА_1 ».

Відповідно до ч.1 ст. 142 ЦПК України, у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, суд у рішенні у порядку встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору сплаченого при поданні позову.

Крім того, згідно з вимогами ч. 1 ст. 141 ЦПК України, стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Оскільки до початку розгляду справи по суті відповідач визнав позов, суд вважає за необхідне повернути позивачу з державного бюджету 50 % судового збору сплаченого нею при поданні позову, що складає 384,20 грн.

Беручи до уваги повернення позивачу з державного бюджету 50 % судового збору сплаченого при поданні позову, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача решту судових витрат, понесених нею при подачі позову (а.с.1), що складає 384,20 грн.

Керуючись ст. ст. ст. 10-13, 76-81, 89, 141, 142, 189, 196, 197, 198, ч. 3 ст. 200, ч.4 ст. 206, ч. 2 ст. 247, 263-265 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Шлюб між ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцем с. Радіонівка Криворізького району Дніпропетровської області) та ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженкою с. Кіровка Криничанського району Дніпропетровської області), зареєстрований 29.04.2017 року Металургійним районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 168 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_1 ».

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Радіонівка Криворізького району Дніпропетровської області, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженки с. Кіровка Криничанського району Дніпропетровської області, зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , 384 (триста вісімдесят чотири) гривні 20 копійок в рахунок відшкодування судового збору.

Повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженці с. Кіровка Криничанського району Дніпропетровської області, зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , з державного бюджету 50 (п`ятдесят) відсотків судового збору, сплаченого нею при поданні позову до суду, що складає 384 (триста вісімдесят чотири) гривні 20 копійок.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду через Криворізький районний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його складення та підписання.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.А. Суботіна