Справа № 694/334/19
провадження № 2/694/290/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

02.04.2019 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Дудніченко В.М.,

при секретарі Літвін Н.М.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Звенигородської міської ради Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 просить визначити їй додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2. Свої позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мама ОСОБА_2, яка на час смерті перебувала на лікуванні у Звенигородському будинку- інтернаті для інвалідів та престарілих за адресою вул. Чорновола, 12 6 в м. Звенигородка, Черкаської області. Після її смерті відкрилася спадщина, що складається з 3/50 жилого будинку АДРЕСА_1, з надвірними спорудами. На час відкриття спадщини вона була єдиним спадкоємцями спадкового майна померлої, як її єдина дочка. Інші спадкоємці відсутні. З метою оформлення права власності на спадкове майно покійної ОСОБА_2 вона звернувся до приватного нотаріуса Кравчук Т.І., але їй було відмовлено у видачі свідоцтва з тієї причини, що для цього необхідно було подати заяву до нотаріальної контори в шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця. Її мама була інвалідом 1-ї групи по загальному захворюванні, перебувала у Звенигородському будинку-інтернату для інвалідів та престарілих. Вона постійно навідувала маму по місцю її лікування, а після її смерті похоронила. Спадковим майном заволоділа відразу після відкриття спадщини, так як постійно проживала до смерті, на час смерті, та продовжує проживати в даний час у цій квартирі. При зверненні до нотаріуса стало відомо, що мама зареєстрована не в їхній спільній квартирі, а в інтернаті, про що раніше їй відомо не було. Як стало відомо, при оформленні в будинок інтернат однією із вимог для її прийняття в інтернат було її зняття з реєстрації місця проживання та реєстрація в інтернаті. Організацією її влаштуванням займався дід по батькові, тому їй не було відомо про зняття її з реєстрації місця проживання у спільній квартирі і реєстрації по місцю лікуванні в будинку-інтернаті. Про це їй стало відомо лише при оформленні спадщини, тому вважає, що суд може визнати причину пропуску поважною. Тому вона змушена звернутись до суду для вирішення питання про визначення йому додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує повністю.

Представник Звенигородської міської ради Черкаської області в судове засідання не з'явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, при розгляді позову поклалися на розсуд суду.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи, надані докази, давши їм оцінку в сукупності, вважає, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому суд приймає визнання відповідачем позову та вважає, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

Судом встановлено такі факти і відповідні їх відносини:

Судом встановлено, що ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_1, в графі мати зазначена ОСОБА_2. (а.с.7)

17.10.1997 року ОСОБА_2 зареєструвала шлюб із ОСОБА_6, внаслідок чого змінила прізвище на «ОСОБА_2». (а.с.9 )

21.02.2015 року ОСОБА_1 зареєструвала шлюб з ОСОБА_7, внаслідок чого змінила прізвище на шлюбне «ОСОБА_1». (а.с.7)

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 померла. (а.с.15)

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, яка складається з що складається з 3/50 жилого будинку АДРЕСА_1, з надвірними спорудами.

З постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій приватним нотаріусом Звенигородської державної нотаріальної контори Кравчук Т.І. вбачається, що ОСОБА_1 звернувся із заявою про прийняття спадщини за законом, проте у отриманні свідоцтва про право на спадщину після смерті матері ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, їй було відмовлено, так як вона пропустила шестимісячний термін для подачі заяви прийняття спадщини. Інші спадкоємці до нотаріальної контори не зверталися, свідоцтво про право на спадщину не видавалося. (а.с.17)

Згідно довідки Звенигородського будинку-інтернату, ОСОБА_2 проживала, була зареєстрована та перебувала на утриманні з серпня 2016 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 в Звенигородському будинку-інтернаті для інвалідів та престарілих. (а.с.14)

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1270 ЦК для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд вважає, що позивач пропустила встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважної причини.

За таких обставин позов слід задовольнити та визначити додатковий строк в три місяці для подання позивачем до нотаріуса за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2

Керуючись ст. ст. 1268-1270, 1272, 1273 ЦК України та ст. ст. 134, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 266-273, 280-283 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, жительці АДРЕСА_1) додатковий строк в три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2, що сталася ІНФОРМАЦІЯ_3, яка складається із з 3/50 жилого будинку АДРЕСА_1, з надвірними спорудами. Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляд справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до для початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Звенигородський районний суд Черкаської області.

Суддя