справа № 753/6684/19
головуючий у суді І інстанції Трусова Т.О.
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
Постанова

Іменем України

28 жовтня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Мостової Г.І.,

суддів Кирилюк Г.М., Волошиної В.М.,

при секретарі судового засідання: Сердюк К.О.,

розглянувши у судовому засіданні матеріали цивільної справи за апеляційною скаргоюОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 04 квітня 2019 року

у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Державний нотаріальний архів Херсонської області, про встановлення юридичного факту, що має юридичне значення, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із заявою у порядку окремого провадження про встановлення факту володіння ним на праві власності квартирою АДРЕСА_2 .

На обґрунтування заяви, посилається на те, що йому на праві власності належить вищевказана квартира, але оригінал договору купівлі-продажу втрачено при переїзді після анексії Криму.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 04 квітня 2019 року відмовлено у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Державний нотаріальний архів Херсонської області, про встановлення юридичного факту, що має юридичне значення.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, заявник подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати цю ухвалу та направити справу до Дарницького районного суду м. Києва для продовження розгляду у зв`язку з тим, що судом неправильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права.

ОСОБА_1 у судовому засіданні підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити. Заінтересована особа, Державний нотаріальний архів Херсонської області, повідомлена належним чином, звернулася до суду клопотанням про розгляд справи без її участі, неявка представника останньої не перешкоджає розгляду справи, у письмових поясненнях повідомила суд про те, що документи АР Крим до архіву на зберігання не передавалися та не приймаються.

Суд, закінчивши з`ясування обставин справи і перевірку їх доказами, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі, у межах доводів та вимог апеляційної скарги, вислухавши учасника процесу у судових дебатах, встановив, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувана ухвала - без змін, керуючись таким.

Статтею 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (стаття 293 ЦПК України).

Суд розглядає справи про встановлення фактів, перелік яких наведений у частині 1 статті 315 ЦПК України.

Відповідно до частини 2 статті 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти (крім вказаних у пункті 1 цієї статті), від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження (частина 6 стаття 294, частина 4 статті 315 ЦПК України).

Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (стаття 328 ЦК України).

За змістом статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, зокрема, з позовом про визнання права.

Відповідно до статті 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Таким чином, статтею 392 ЦК України визначений інший порядок у разі втрати власником майна документа, який засвідчує його право власності, а саме: шляхом звернення до суду з позовом.

Відмовляючи у задоволенні заяви, суд першої інстанції виходив з того, що з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а тому наявні підстави для відмови у відкритті провадження відповідно до частини 4 статті 256 ЦПК України

Враховуючи, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для відмови у відкритті провадження у цій справі.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Щодо не застосування судом першої інстанції положень пункту 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», де зазначено, що факт володіння громадянином жилим будинком на праві власності встановлюється в окремому провадженні, то колегія суду звертає увагу на таке.

Як вбачається з преамбули, вказана вище Постанова постановлена з метою забезпечення однакового й правильного застосування судами чинного законодавства, а враховуючи рік її постановлення, це - ЦК УРСР 1963 року та ЦПК України 1963 року, які втратили чинність відповідно у 2004 та 2005 роках.

Відповідно до частини 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Враховуючи викладене, при ухваленні судового рішення у цій справі вказана Постанова не підлягала до застосування.

Відповідно до частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (частина 1 статті 375 ЦПК України).

Керуючись статтями 293-295, 315, 374-375 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 04 квітня 2019 року залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 04 квітня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Касаційна скарга подається безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови складений 04 листопада 2019 року.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Г.М. Кирилюк

В.М. Волошина