11 березня 2019 року м. Білгород-Дністровський
Білгород Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:
головуючого одноособово судді Боярського О.О.,
при секретарі - Рачицькій І.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження за позовом Акціонерного товариства «Одесаобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за недовраховану електричну енергію,
Позивач Акціонерне товариство «Одесаобленерго» звернулось з позовом до суду до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за недовраховану електричну енергію та просить:
-Стягнути на користь Акціонерного товариства «Одесаобленерго» з Бунда Ірини Миколаївни 3 % річних в сумі 1252,95 грн.; інфляційних нарахувань в сумі 3634,37 грн. та судовий збір у розмірі 1762 грн.
Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 24.01.2019 року по справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження та призначено справу до судового розгляду.
Представник позивача АТ «Одесаобленерго» Бройченко В.Г., який діє на підставі довіреності, надав до суду заяву, відповідно до якої просить розглянути справу за його відсутності. Не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, була повідомлена належним чином шляхом направлення судової повістки про час, дату та місце судового розгляду.
Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, у зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання в порядку статті 280 ЦПК України, враховуючи відсутність відповідних заперечень від позивача, ухвалив слухати справу за відсутності відповідача, що не з`явився, у порядку заочного розгляду справи.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
На підставі ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
21.08.2017 року уповноваженими представниками АТ «Одесаобленерго» здійснювалась планова перевірка об`єкта відповідача за адресою: АДРЕСА_5 на відповідність споживання електричної енергії Правилам, в ході проведення якої було виявлено порушення п. 42 Правил, а саме, «самовільне підключення електропроводки споживача до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; приховано монтаж відгалуження від вводу в квартиру». На підставі виявленого порушення Правил під час проведення перевірки уповноваженими представниками АТ «Одесаобленерго» за вказаною адресою складено Акт про порушення Правил № 8001499 від 21.08.2017 року
Протокол від 11.09.2017 року № 197 засідання комісії Центрального РЕМ з розгляду актів про порушення ПКЕЕН та відповідний розрахунок для оплати вартості не облікованої електричної енергії на суму 50 477,44 грн. було направлено відповідачу поштою.
На даний час відповідач ухиляється від сплати заборгованості.
Відповідно до п.42 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених Постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357 (чинної на момент вчинення відповідачем порушень), споживачі електроенергії зобов`язані дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показам засобу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки; не перешкоджати обрізуванню гілок дерев, які ростуть на території, що належить побутовому споживачу, для забезпечення відстані не менше 1 метра від проводів повітряної лінії електричної мережі напругою 0,4 кВ та на відстані 2 м для електричних ліній напругою 10 кВ; не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирі або на іншому об`єкті письмово повідомити енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду.
Згідно з п. 48 «Правил користування електричною енергією для населення» (чинних на момент вчинення відповідачем порушень) споживач несе відповідальність згідно із законодавством за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки.
Відповідно до п. 53 «Правил користування електричною енергією для населення» (чинних на момент вчинення відповідачем порушень) у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
Відповідно до п. 37 «Правил користування електричною енергією для населення» (чинних на момент вчинення відповідачем порушень) енергопостачальник має право вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією.
Відповідно до ч. 4 ст. 26 ЗУ «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.
У відповідності до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку..
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно з ч. 2 ст. 612 ЦК України боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення.
Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Таким чином, по вказаній сумі заборгованості за весь період прострочення (тобто з грудня 2017 року по вересень 2018 року) загальний розмір трьох відсотків річних складає 1252,95 грн., а загальний розмір збитків від інфляції складає 3634,37 грн.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України.
Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом, у передбачених ЦПК України випадках.
Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до змісту ч.2 ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи у разі задоволення позову покладаються на відповідача.
Судом встановлено, що внаслідок невиконання відповідачем договору про постачання електричної енергії, позивач поніс додаткові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1762 гривень.
Після всебічного, повного дослідження, оцінки наявних матеріалів та обставин справи суд дійшов висновку, щодо необхідності задоволення позовних вимог, вважає їх обґрунтованими і доведеними.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1, 3, 16, 509, 524, 525, 526, 530, 536, 610-612, 625-626 ЦК України,ст.ст. 2, 4, 12, 13, 27, 64, 76, 81, 95, 133, 141, 247, 258-259, 263-265, 268, 274, 279, 280-282, 354 ЦПК України, суд,
Позовну заяву Акціонерного товариства «Одесаобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за недовраховану електричну енергію - задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області шляхом подачі в 30 денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.

Суддя