Справа 431/830/19
Провадження 2/431/399/19
15 квітня 2019 року Старобільський районний суд Луганської області
головуючого судді Пелиха О.О.,
за участю секретаря с/з Чесалової О.Є.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Старобільську Луганської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.
В обґрунтування позову позивач посилався на те, що починаючи з 15.06.2018 він перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3 Від шлюбу дітей не мають. Їх сімейні відносини припинені через відсутність взаєморозуміння між ними, різними поглядами на сімейні відносини та сімейні обов'язки. Майнового спору не мають. Через органи РАЦС відповідач відмовляється розірвати шлюб. Просила суд розірвати шлюб укладений між ним та відповідачем.
Позивач у судове засідання не з'явився, надав клопотання в якому просив розглянути справу без його участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач у судове засідання не з'явилася, про причини неявки суду не повідомила, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином через оголошення на офіційному веб - сайті судової влади України.
На підставі п.п.2,4 ч.1 ст. 280 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
15 квітня 2019 року постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Сторони знаходяться у зареєстрованому шлюбі з 15.06.2018 року.
Шлюб зареєстрований Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві.
Від шлюбу дітей не мають.
Сторони не проживають спільно, сімейні відносини припинили.
Згідно ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Судова практика склалась таким чином, що проголошена Конституцією України охорона сім?ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішення позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з?ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Передбачене ч. 1 ст. 111 Сімейного Кодексу України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення.
Позивач категорично наполягає на розірванні шлюбу, вважаючи збереження сім'ї неможливим, на примирення не згодна, почуття любові та поваги між ними зникли, тому збереження шлюбу суперечило б їх інтересам.
За таких обставин, суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам обох сторін і це має істотне значення, а тому суд на підставі ст.112 Сімейного кодексу України вважає за необхідне постановити рішення про розірвання шлюбу.
Причина розпаду сім'ї - відсутність взаєморозуміння, різні погляди на сімейні відносини та сімейні обов'язки.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_3 буде іменуватися прізвищем «ОСОБА_3».
На підставі ст.ст.105, 110, 112 Сімейного кодексу України, керуючись ст.ст. 263, 265, 280-283 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, зареєстрований 15.06.2018 Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1042.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_3 буде іменуватися прізвищем «ОСОБА_3».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Суддя О. О.Пелих