Справа №:755/3578/19
Провадження №: 2/755/2518/19
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження

"04" березня 2019 р. cуддя Дніпровського районного суду м. Києва Гончарук В.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України про зняття арешту з майна, суд -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України про зняття арешту з майна.

Враховуючи статус сторін, предмет позову, заявлені позивачем вимоги не підлягають розгляду судом в порядку ЦПК України, проте їх вирішення передбачено КПК України.

Вивчивши правову підставу звернення до суду з даними вимогами, суддя відмовляє у відкритті провадження із наступних підстав.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України).

Відповідно до ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

З позовної заяви та поданих позивачем документів, вбачається, що позивач звертається до суду з позовною заявою про зняття арешту з майна, накладеного в рамках кримінальної справи, а саме: квартири АДРЕСА_1, яка відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об'єктів нерухомого майна, належить ОСОБА_1, шляхом заборони відчуження нерухомого майна.

Пунктом першим Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» визначено, що за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов'язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

За таких обставин, питання щодо зняття арешту з майна не може бути вирішено в порядку цивільно процесуального судочинства, оскільки арешт на майно був накладений в рамках досудового розслідування у кримінальній справі і може бути скасований лише під час розгляду відповідного клопотання слідчим суддею.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Суди розглядають справи з дотриманням правил розмежування юрисдикції та компетенції /підвідомчості, підсудності/ щодо розгляду справ, а їх порушення - є ознакою незаконності рішення.

Таким чином, враховуючи, що дана позовна заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства і для вирішення спірних питань, які виникли між сторонами, передбачений інший порядок та механізм, який урегульований нормами кримінально-процесуального законодавства, суддя приходить до висновку про відмову у відкритті провадження у даній справі.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 19, 186, 260-261, 353-354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України про зняття арешту з майна.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: