У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

01 квітня 2019 року

м. Харків

Справа № 643/6591/13-ц

Провадження № 22-ц/818/1539/19

Харківський апеляційний суд у складі судді Бровченка І.О.,

у порядку вирішення питання про відкриття апеляційного провадження по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Московського районного суду м. Харкова від 07 грудня 2018 року в складі судді Сугачової О.О. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до акціонерної компанії «Харківобленерго», ОСОБА_1, ОСОБА_3, третя особа: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання права власності, зобов'язання вчинити певні дії, -

встановив:

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 07 грудня 2018 року позовну заяву задоволено.

Визнано право спільної сумісної власності ОСОБА_2, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на вступну електричну кабельну лінію 0,4кВ., що йде від ТП616, піднімається по сходових клітинах на 3-й поверх і заходить до електрошафи ВРУ 0,4кВ. в приміщення ОСОБА_3 у нежитловій будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1.

Визнано право спільної сумісної власності ОСОБА_2, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на вступну електричну кабельну лінію 0,4кВ., що йде від ТП616, піднімається по сходових клітинах на 3-й поверх і заходить до електрошафи ВРУ 0,4кВ. в приміщення ОСОБА_3 у нежитловій будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1.

Визнано право спільної сумісної власності ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на вступний електричний кабель АВВГ 4х35кв.мм, L=15м., що йде з електрошафи ВРУ 0,4кВ. приміщення ФОП ОСОБА_3 3-го поверху на 1-1 поверх в приміщення ОСОБА_2 (приміщення коридору 25), у нежитловій будівлі літ. А-5, розташованої в АДРЕСА_1

Зобов'язано АК «Харківобленерго» розділити ліміт 35кВТ дозволеної потужності, виділеної для електропостачання нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_1 (поверх 1) згідно технічних умов ТУ №11/616 від 05.04.2002 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, на дві рівні частини, тобто по 17,5кВ кожному, укласти договір про користування електричною енергією з ОСОБА_2 у виділених і зареєстрованих за нею приватних нежитлових приміщенням: підвалу №29,30, 1-го поверху-частини торгівельної зали 20, № 21-25,,33, 34 на підставі технічних умов ТУ 11/616 від 05.04.2002, але з потужністю 17,5 кВт по існуючому вводу від ТП 616 та проекту електропостачання НПФ «Азімут-Сервіс» від 2002 необхідні для укладання договору на постачання електричної енергії витяги з якого зобов'язати АК «Харківобленерго» долучити до договору на постачання електричної енергії між АК «Харківобленерго» та ОСОБА_2 з попередніх договорів на постачання електроенергії до нежитлових приміщень АДРЕСА_1 - №036851 від 14.02.2003 та №03-7060 від 02.04.2004.

Визнано право спільної сумісної власності ОСОБА_2, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на електрошафу ВРУ 0,4кВ, до якої заходить вступна електрична кабельна лінія 0,4 кВ від ТП616 та яка розташована на 3-му поверсі у приміщенні ОСОБА_3О, у нежитловій будівлі за адресою: АДРЕСА_1.

Вирішено питання про судові витрати.

19 березня 2019 року до Харківського апеляційного суду ОСОБА_1 через Московський районний суд м. Харкова подано апеляційну скаргу на зазначене рішення суду.

26 березня 2019 року до Харківського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга з додатками.

В апеляційній скарзі апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення Московського районного суду м. Харкова від 07 грудня 2018 року. В обґрунтування зазначеного клопотання ОСОБА_1 посилається на те, що втратив ділові відносини із своїм представником Голубковим В.Г., копію повного тексту оскаржуваного судового рішення не отримував, подання апеляційної скарги стало можливим лише після залучення та ознайомлення іншого представника з матеріалами справи.

Відповідно до частин 1, 2 статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до частин 3, 4 статті 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, та відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (§ 27 рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», та «Трух проти України» (ухвала) від 14 жовтня 2003 року, «Пономарьов проти України» рішення від 03 квітня 2008 року у справі).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду.

Таким чином, рішеннями Європейського суду з прав людини визначено обов'язок сторони, яка задіяна в ході судового розгляду справи з розумним інтервалом часу цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Статтею 44 ЦПК України закріплено обов'язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов'язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз'яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

З матеріалів справи вбачається, що під час проголошення вступної та резолютивної частини судового рішення в суді першої інстанції був присутній представник ОСОБА_1 - адвокат Голубков В.Г.

Повний текст рішення Московського районного суду м. Харкова від 07 грудня 2018 року складено 13 грудня 2018 року та вручено ОСОБА_1 17 січня 2019 року про що свідчить підпис у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення (а.с. 32, т. 4). Твердження апелянта про неналежний підпис у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення яке повертається відправнику належними та допустимими доказами не підтверджено.

Пунктом 99 Правил надання послуг поштового зв'язку, в редакції станом на грудень 2018 року встановлено, що рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про надходження електронних поштових переказів, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень (крім зазначених в абзаці четвертому пункту 93 цих Правил), поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об'єкті поштового зв'язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім'ї за умови пред'явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв'язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками.

Згідно пунктів 105-106 зазначених правил, для одержання реєстрованого поштового відправлення, коштів за поштовим переказом одержувач повинен заповнити бланк повідомлення із зазначенням даних пред'явленого документа, що посвідчує особу (назва, серія, номер, дата видачі, найменування органу, який видав), дати одержання поштового відправлення, поштового переказу та розписатись. У разі одержання реєстрованого поштового відправлення, коштів за поштовим переказом, адресованих до запитання, на абонементну скриньку або за місцем роботи, а також коли адреса, зазначена на поштовому відправленні, поштовому переказі, не відповідає адресі місця реєстрації одержувача, крім даних про документ, що посвідчує особу, зазначається також адреса, за якою фактично проживає одержувач. Під час вручення фізичній особі реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом з повідомленням про вручення працівник поштового зв'язку на підставі пред'явленого одержувачем документа, що посвідчує особу, зазначає на бланку повідомлення про вручення його прізвище. На бланку повідомлення про вручення поштового відправлення з позначкою "Вручити особисто", внутрішнього рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" одержувач розписується та зазначає прізвище. Відповідні дані на бланку повідомлення про вручення також зазначаються про особу, уповноважену на одержання внутрішнього рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка", адресованого юридичній особі або фізичній особі за місцем роботи. Бланк повідомлення про вручення рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" повертається за зворотною адресою у першочерговому порядку.

Доказів того, що поштове повідомлення було вручено працівниками ПАТ "Укрпошта" неналежній особі, матеріали справи не містять. Згідно даних офіційного сайту ПАТ "Укрпошта" поштове повідомлення № 676 вручено 17 січня 2019 року.

Крім того, клопотання про поновлення строку містить посилання на те, що після проголошення вступної та резолютивної частини судового рішення між ОСОБА_1 та адвокатом Голубков В.Г. припинились ділові відносини у зв'язку недбалим ставленням останнього до виконання своїх обов'язків.

Так, з договору про надання адвокатських послуг від 24 січня 2018 року вбачається, що останній вступив в силу з моменту його підписання та діє протягом трьох років. Доказів того, що дія договору про надання правової допомоги припинена відповідно до вимог ст. 29 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» матеріали справи не містять.

Відповідно до частин 3, 4 статті 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Клопотання не містить обґрунтувань і посилань, які б свідчили про наявність об'єктивно непереборних обставин для подачі апеляційної скарги в межах строку передбаченого ст. 354 ЦПК України або вжиття заходів для отримання копії судового рішення по справі, у зв'язку з чим суд визнає наведені підстави для поновлення строку неповажними.

Відповідно до частин 3, 4 статті 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Разом з тим, в порушення ст. 356 ЦПК України, апелянтом не сплачено судовий збір у встановленому законом розмірі.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України № 3674-VI від 08 липня 2011 року «Про судовий збір» у редакції, чинній на день подання апеляційної скарги, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання фізичною особою апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Підпунктом 1 п. 1. ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою встановлено сплату судового збору у розмірі 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Підпунктом 2 п. 1. ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою встановлено сплату судового збору у розмірі 0,1 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2013 рік» встановлено на 01 січня 2013 року мінімальна заробітна плата становить 1147 гривень.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як свідчать матеріали справи ОСОБА_6 звернувся до суду з вимогами про визнання права спільної сумісної власності на вступний електричний кабель, зобов'язання АК "Харківобленерго" розділити ліміт дозволеної потужності та зобов'язання укласти договір з ОСОБА_6

Таким чином, позивачем заявлено вимоги майнового та немайнового характеру, тому за подання позовної заяви судовий збір підлягав сплаті у розмірі суму майнової вимоги та двох немайнових вимог, що становить 458,80 грн. (1147 грн.*0,2+1147 грн.*0,1*2).

За подання апеляційної скарги апелянт має сплатити 688 грн. 20 коп. (458,80*150%).

З апеляційною скаргою подано квитанцію № 0.0..1 від 19 березня 2019 року про сплату судового збору за подання апеляційної скарги на суму 172 грн. 09 коп.

У зв'язку з чим апелянту необхідно здійснити доплату в розмірі 516 грн. 11 коп. (688,20 грн. - 172,09 грн.).

Вищезазначена сума підлягає сплаті за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101 ; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37999628; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: 0012 ; код класифікації доходів бюджету: 22030101.

У графі «призначення платежу» вказується: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За таких обставин, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків, а саме: подання до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на обґрунтовані підстави для поновлення строку з поданням відповідних доказів на їх підтвердження для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Московського районного суду м. Харкова від 07 грудня 2018 року або з наведенням інших підстав для поновлення строку, та документ що підтверджує доплату судового збору у встановленому розмірі.

Керуючись статтями 354, 357, 358 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Визнати наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Московського районного суду м. Харкова від 07 грудня 2018 року неповажними.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Московського районного суду м. Харкова від 07 грудня 2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до акціонерної компанії «Харківобленерго», ОСОБА_1, ОСОБА_3, третя особа: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання права власності, зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати апелянту строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліку апеляційної скарги, а саме: подання доказів поважності пропуску строку на апеляційне оскарження або заяви з наведенням інших підстав для поновлення строку, та документ що підтверджує доплату судового збору у встановленому розмірі.

Роз'яснити, що в разі невиконання у встановлений строк вищевказаних вимог у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - І. О. Бровченко