ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6272/19 Справа № 206/6141/18 Суддя у 1-й інстанції - Маштак К. С. Суддя у 2-й інстанції - Ткаченко І. Ю.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2019 року Дніпровський Апеляційний суд у складі:

головуючого - судді Ткаченко І.Ю.

суддів - Деркач Н.М., Куценко Т.Р.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні в м. Дніпро цивільну справу

за позовом Акціонерного товариства ДТЕК Дніпровські електромережі до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків

за апеляційною скаргою Акціонерного товариства ДТЕК Дніпровські електромережі

на рішення Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 11 квітня 2019 року, -

В С Т А Н О В И В:

07 листопада 2018 року Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулось до суду з уточненим позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про відшкодування збитків. В обґрунтування заявлених позовних вимог посилалось на те, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є споживачами електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до вимог Закону України «Про захист прав споживачів» та ЗУ «Про житлово-комунальні послуги». Під час перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідачів за адресою: АДРЕСА_1 , що проводилась 06.03.2018 року, згідно з п. 21, 37 Правил користування електричною енергією для населення, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Мін`юсті 04.07.2006 за № 782/12656 (далі ПКЕЕН), представниками Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» були виявлені наступні порушення Правил, що зафіксовано у відповідному акті: самовільне підключення до мереж енергопостачальника з порушенням схеми обліку. Виявлені безоблікові розетки, пошкоджена пломба на клемній кришці. Вказане порушення неможливо виявити під час проведення контрольного огляду приладу обліку, тому розрахунок робиться за три роки. У присутності Відповідача-1 був складений акт про порушення № 135081 від 06.03.2018 з яким він ознайомлений під підпис. Оскільки вказані дії споживачів є порушеннями правовідносин у сфері електроенергетики, що регламентуються вимогами ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1 357, (яка втратила чинність відповідно до постанови КМУ № 502 від 20.06.2018, проте була чинною на момент виникнення правовідносин між сторонами), тому позивач просив стягнути солідарно з відповідачів матеріальні збитки у сумі 22073,80 гривень, а також судові витрати у розмірі 1762,00 грн.(а.с.1-4,46-50).

Рішенням Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 11 квітня 2019 року у задоволенні позовних вимог відмовлено (а.с.141-148).

В апеляційній скарзі АТ ДТЕК Дніпровські електромережі зазначає, що рішення суду 1 інстанції суперечить приписам чинного законодавства, оскільки відсутнє повне, всебічне та об`єктивне дослідження всіх фактичних обставин, які мали значення для справи, висновки викладені в рішенні не відповідають обставинам справи, у зв`язку з чим ставлять питання про скасування вказаного рішення та ухвалення нового, про задоволення позовних вимог у повному обсязі (а.с.153-155).

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги в повному обсязі.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Для цілей цього кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України).

Згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Отже, враховуючи викладене, апеляційна скарга підлягає розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи та без їх виклику, як малозначна.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Судом 1 інстанції встановлено, що 15.10.2014 ОСОБА_1 та ОСОБА_3 продали земельну ділянку та передали у дарунок ОСОБА_2 житловий будинок, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування незавершеного будівництвом житлового будинку НАЕ 2054016 та договором купівлі-продажу земельної ділянки НАЕ 254017 та витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 73-76).

21.06.2018 ОСОБА_2 було подано позов до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про захист прав споживача, шляхом визнання незаконним рішення комісії 5РЕМ про розгляд акту про порушення ОСОБА_1 ПКЕЕН, яке викладено в протоколі № 738/135081 від 18.04.2018, яким ОСОБА_1 на підставі Акту про порушення № 135081 від 06.03.2018 нарахована сума вартості необлікованої електричної енергії у розмірі 62345,04 грн., у зв`язку із чим, 26.06.2018 ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська було відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання (а.с. 112-113).

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд 1 інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 не є побутовим споживачем чи представником побутового споживача, оскільки не є власником або співвласником об`єкта. Окрім вказаного місцевий суд зазначив, що позивачем не доведено того, що відповідачі завдали збитків позивачу, як надавачу послуг саме у розмірі 22073,80 грн. оскільки розрахунок обсягу та вартості необлікованої електроенергії було здійснено з недотриманням вимог Методики в частині визначення періоду за який має здійснюватись розрахунок обсягу та вартості необлікованої електроенергії.

Із вказаними висновками суду 1 інстанції колегія суддів погоджується, виходячи з наступного.

Правовідносини у сфері постачання та споживання електроенергії регулюються статтею 714 ЦК України, Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 6 липня 1999 року (надалі - ПКЕЕН), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок розкрадання електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету міністрів України № 122 від 8 лютого 2006 року, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ № 562 від 4 травня 2006 року (далі - Методика).

З матеріалів справи вбачається, що 15.10.2014 ОСОБА_1 та ОСОБА_3 продали земельну ділянку та передали у дарунок ОСОБА_2 житловий будинок, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування незавершеного будівництвом житлового будинку НАЕ 2054016 та договором купівлі-продажу земельної ділянки НАЕ 254017 від 15.10.2014 року. (а.с. 73,75).

Згідно витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 15.10.2014 р. право власності на об`єкт незавершеного будівництва, який знаходиться за адресою АДРЕСА_1 та земельну ділянку кадастровий номер № :09:515:0071, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 зареєстроване за ОСОБА_2 (а.с.74,76).

06.03.2018 року представниками ПАТ ДТЕК Дніпрообленерго в присутності ОСОБА_1 складено акт про порушення Н №135081 (а.с.21-22).

Згідно протоколу № 909/135081 від 27.06.2018 р. прийнятого на засіданні комісії 5 РЕМ по розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії прийнято рішення, що акт про порушення Н №135081 від 06.03.2018 р. складено правомірно. Крім того прийнято рішення про перерахунок згідно ПР №23/18-ПС від 20.06.2018 р. по перерізу дроту си 0,5 мм2. Та зазначено, що обсяг недорахованої електроенергії складає 19092 кВт*г на суму 22 073,80 коп. (а.с.28).

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії на час виникнення спірних правовідносин регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику» та Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (далі Правила №1357).

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії між споживачем та енергопостачальною організацією. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною енергією згідно із законодавством України.

Згідно з пунктом 53 Правил №1357 у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акту вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акту свої зауваження.

Відповідно до статті 1 Закону «Про електроенергетику» споживачі енергії - суб`єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю.

Як визначено Правилами №1357, об`єкт споживача це житловий будинок, гараж, майстерня або інша електрофікована споруда, що належить споживачу на правах власності або користування.

На час складання акту відповідача ОСОБА_1 за цією адресою не проживав, не був зареєстрований та не є співвласником будинку, тому він не є споживачем послуг, які надаються позивачем за цією адресою. Фактичне його проживання за цією адресою на час складання акта позивачем не доведено.

В апеляційній скарзі АТ ДТЕК Дніпровські електромережі посилається на те, що ОСОБА_1 звертався до вищестоящої комісії енергопостачальника по розгляду актів про порушення та був присутній на засіданні комісії 27.06.2018 р., а тому це на думку апелянта є підтвердженням того, що ОСОБА_1 визнає факт споживання електроенергії по вул АДРЕСА_1 .

Однак такі твердження апеляційної скарги не заслуговують на увагу та спростовуються матеріалами справи. ОСОБА_1 не є власником або користувачем жилого будинку за вказаною адресою.

Зокрема із копії його паспорту вбачається, що він зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 ., доказів на спростування зазначеного та підтвердження того що ОСОБА_1 є споживачем електроенергії по АДРЕСА_1 позивачем не надано (а.с.35-36).

Отже, на думку колегії суддів висновки суду 1 інстанції щодо відсутності підстав стягнення суми збитків з ОСОБА_1 є обґрунтованими, відповідають встановленим обставинам справи та зроблені відповідно до норм матеріального та процесуального права.

Що стосується відсутності підстав для стягнення суми збитків з ОСОБА_2 , то колегія суддів також погоджується з висновками суду 1 інстанції в цій частині, оскільки вони також є обґрунтованими, відповідають встановленим обставинам справи та ґрунтуються на правильно застосованих нормах матеріального та процесуального права.

Так, відповідно до п. 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання повідомлення про місце, час і дату засідання комісії або відсутності споживача або його представника за адресою, визначеною у даних щодо споживача, наявних в оператора системи, оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи.

Враховуючи вищевикладене, доводи апеляційної скарги та вимоги про солідарне стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на увагу не заслуговують, оскільки власником домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 , акт про порушення Н №135081 від 06.03.2018 р. складено за його відсутності, засідання комісії 5 РЕМ про розгляд актів про порушення Правил користування електричною енергією для населяння, яке відбулось 18.04.2018 р. та засідання комісії 5 РЕМ ро розгляд актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, яке відбулось 07.06.2018 р. - проводилось без присутності власника ОСОБА_2 , що є суттєвим порушенням.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Отже, порушень норм матеріального та процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування чи зміни рішення, не встановлено, тому апеляційний суд приходить до висновку, що рішення суду відповідає вимогам ст.ст. 263, 264 ЦПК України і його слід залишити без змін.

Додатково колегія суддів зазначає, що 06.08.2019 року АТ ДТЕК Дніпровські електромережі надало доповнення до апеляційної скарги, проте вказані доповнення до уваги не приймаються з підстав зазначених у ч.1 ст.364 ЦПК України, відповідно до якої, особа, яка подала апеляційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на апеляційне оскарження.

Як вбачається із доповнень, вони подані поза межами строку на апеляційне оскарження, а тому до уваги не приймаються.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381-383 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства ДТЕК Дніпровські електромережі залишити без задоволення.

Рішення Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 11 квітня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів в передбаченому законом порядку.

Судді: