пр. № 2/759/6817/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2019 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Петренко Н.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ВПВР УДВС ГТУЮ у Херсонській області (73000, м. Херсон, вул.Потьомкінська, 42/14) про зняття арешту з нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Київського Апеляційного суду підсудність позовної заяви ОСОБА_1 до ВПВР УДВС ГТУЮ у Херсонській області про зняття арешту з нерухомого майна визначена Святошинському районному суду м. Києва.

Дослідивши матеріали скарги, суддя дійшов висновку про наявність підстав для залишення скарги без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016р. № 5 роз`яснено, що у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Тобто, визначено дві форми захисту майнових прав: позовне провадження, яке здійснюється за вимогами Розділу III ЦПК України та оскарження дій або бездіяльності державного виконавця, скарга на дії якого розглядається відповідно до вимог Розділ VII ЦПК України.

У п. 2 Постанови зазначено, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Як вбачається із змісту позовної заяви представник позивача посилається на ст. 447 ЦПК України, що регулюється Розділом VII ЦПК України - судовий контроль за виконанням судових рішень.

Тобто позивачу необхідно уточнити форму захисту своїх майнових прав та звернутись до суду з відповідною скаргою або позовною заявою, відповідно до вимог ЦПК України.

Також відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Тобто позивачу необхідно сплатити судовий збір або надати документ, що підтверджує підстави від звільнення сплати судового збору.

Встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ВПВР УДВС ГТУЮ у Херсонській області (73000, м. Херсон, вул.Потьомкінська, 42/14) про зняття арешту з нерухомого майна- залишити без руху.

Надати строк для усунення вказаних недоліків протягом п`ятип днів з дня отримання копії ухвали.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О. Петренко