Провадження №: 2-во/755/141/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"21" жовтня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Гончарука В.П.,

з секретарем Гриценко О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Києва заяву представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про виправлення описки у судовому рішенні, суд -

В С Т А Н О В И В:

07 травня 2019 року рішенням Дніпровського районного суду м. Києва, позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про стягнення майнової та моральної шкоди в наслідок залиття квартири задоволено частково.

У тексті рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 07 травня 2019 року, невірно зазначено прізвище позивачів, а саме « ОСОБА_9 » замість правильного « ОСОБА_10 ».

Згідно ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Сторони по справі у судове засідання не з`явилися, повідомлені про час і місце судового засідання належним чином, їх неявка не перешкоджає розглядові питання про внесення виправлень у судове рішення.

Як роз`яснено п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року №14, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено. Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали.

Вивчивши матеріали зазначеної цивільної справи, суд вважає, що описка підлягає виправленню.

Керуючись ст. 219 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описку в рішенні Дніпровського районного суду м. Києва від 07 травня 2019 року, у справі № 755/14207/17 за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про стягнення майнової та моральної шкоди в наслідок залиття квартири.

У тексті рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 07 травня 2019 року, у справі № 755/14207/17, вважати вірним прізвище позивачів - « ОСОБА_10 ».

Ухвала може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна карга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя