ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1296/18
провадження № 2/753/341/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"06" лютого 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі
головуючого судді Колесника О.М.
при секретарі Литвин Н.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_2 як законного представника малолітнього сина ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом виселення,
Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом виселення.
В судовому засіданні позивач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_5 позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити, пояснивши, що позивач ОСОБА_2 є власницею 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 на підставі договору дарування квартири від 20.12.2004 року, а також власницею іншої 1/2 частини цієї ж квартири згідно свідоцтва від 13.11.2017 року виданого на підставі акту про проведені електронні торги. В спірній квартирі зареєстровані три особи: сторони по справі та їх малолітній син. Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 21.11.2011 року шлюб між сторонами було розірвано. Відповідач, проживаючи в спірній квартирі, створив умови неможливості проживання позивача з дитиною в ній, внаслідок чого ОСОБА_2 з дитиною мешкає у орендованій квартирі. Відповідач ОСОБА_4 не є членом сім'ї позивача, не сплачує аліменти на утримання сина, не сплачує вартість використаних житлово-комунальних послуг, чинить перешкоди у проживанні позивачу з дитиною, тому його необхідно визнати таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а також зобов'язати усунути перешкоди позивачу у користуванні власністю шляхом виселення з квартири без надання іншого жилого приміщення.
Відповідач ОСОБА_4 в судові засідання тричі не з'явився, про розгляд справи був повідомлений судом належним чином, його представники ОСОБА_6 та ОСОБА_7 почергово, отримавши час на ознайомлення з матеріалами справи, не скористались цим, а відповідач 5.02.2019 року звернувся до суду з заявою про відкладення розгляду справи у зв'язку з непередбаченими сімейними обставинами (а.с.71), тому суд, приймаючи до уваги вказані обставини, а також не надання документів, які б підтвердили поважність неявки до суду відповідача по справі, вважає за необхідне провести заочний розгляд справи.
Заслухавши позивача та її представника, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
За змістом ч.4, ст.41 Конституції України, ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналась в 1997 році відповідно до Закону України від 17.07.1997 року №475-ВР „Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року" ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Як зазначає ч.1, ст.321 ЖК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавленийцього права чи обмежений у його здійсненні.
Суд в межах заявлених позовних вимог та наданих сторонами доказів по справі встановив наступні обставини та правовідносини.
У відповідності до ст.47 Конституції України Кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.
11.09.2004 року позивач ОСОБА_2 та відповідач ОСОБА_4 уклали між собою шлюб, який був зареєстрованим відділом реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №681. Від спільного шлюбу сторони мають малолітню дитину: сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.35). Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 21.11.2011 року шлюб між сторонами було розірвано (а.с.17).
Згідно ч.4, ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 22.03.2012 року з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 були стягнуті аліменти на утримання їх спільного сина в розмірі 30% від всіх його доходів щомісяця (а.с.18). Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 3.02.2016 року з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 було стягнуто 300 000 грн. неустойки за прострочення сплати аліментів на утримання сина, 2 982 грн. 88 коп. додаткових витрат.

Як встановлено у судовому засіданні, позивач ОСОБА_2 є власницею 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 на підставі договору дарування квартири від 20.12.2004 року (а.с.15), а також власницею іншої 1/2 частини цієї ж квартири згідно свідоцтва від 13.11.2017 року виданого на підставі акту про проведені електронні торги приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Трач І.С. і зареєстрованого у реєстрі за №2413 (а.с.33). В спірній квартирі зареєстровані три особи: сторони по справі та їх малолітній син.

Як наголошує ч.1, ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідач, проживаючи в спірній квартирі, створив умови неможливості проживання позивача з дитиною в ній, внаслідок чого ОСОБА_2 з дитиною мешкає у орендованій квартирі. Відповідач ОСОБА_4 не є членом сім'ї позивача, не сплачує аліменти на утримання сина, не сплачує вартість використаних житлово-комунальних послуг, чинить перешкоди у проживанні позивачу з дитиною.

Аналізуючи докази, зібрані у судовому засіданні, суд приходить до висновку, що оскільки позивач є власником спірної квартири і бажає нею користуватись, володіти та розпоряджатись на свій власний розсуд, а відповідач, який не є членом родини позивача, перешкоджає в цьому позивачу: не допускає її до спірної квартири, внаслідок чого позивач вимушена орендувати житло для проживання там з сином, тому відповідача необхідно зобов'язати усунути перешкоди ОСОБА_2, як власниці житла, у здійсненні права власності та користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом виселення ОСОБА_4 з квартири АДРЕСА_1 без надання іншого жилого приміщення.

За правилами ч.2, ст.405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

У відповідності до ч.3, ст.12; ч.1, ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Оцінюючи докази, зібрані у судовому засіданні, суд приходить до висновку, що оскільки позивач підтвердила проживання відповідача у спірній квартирі, який перешкоджає її користуванню нею, тому підстав вважати, що відповідач відсутній у спірному житлі понад 1 рік у суду немає. За таких обставин суд відмовляє у задоволенні вимоги позивача про визнання відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1.

Керуючись ст.2; 4-5; 10; 12-13; 76-80; 81-82; 223; 259; 258-259; 263-265 ЦПК України, на підставі ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналась в 1997 році відповідно до Закону України від 17.07.1997 року №475-ВР „Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року", ч.4, ст.41; 47 Конституції України, ст.321; 391; 405 ЦК України, ч.3, ст.12 та ч.1, ст.81; ч.4, ст.82 ЦПК України,суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити частково.

Зобов'язати ОСОБА_4, 1977 року народження, (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) усунути перешкоди ОСОБА_2 у здійсненні права власності та користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом виселення ОСОБА_4 з квартири АДРЕСА_1 без надання іншого жилого приміщення.

В задоволенні частини позову ОСОБА_2, ОСОБА_2 як законного представника малолітнього сина ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 відмовити.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Дарницького районного суду м. Києва протягом 30 днів з дня отримання його копії відповідачем.

Апеляційна скарга на заочне рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини заочного рішення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :