Справа № 663/2421/19
Провадження № 2/663/797/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ЗАОЧНЕ

23 жовтня 2019 року м. Скадовськ Херсонської області

Скадовський районний суд Херсонської області в складі:

головуючого, судді Пухальського С. В.

за участю секретаря судового засідання Радіонової О. Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Скадовськ Херсонської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частки із нерухомого майна, що є у спільній частковій власності,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з вказаною позовною заявою, в обґрунтування якої зазначила, що на підставі договору дарування від 23.05.2018 вона є власником 67/100 частин житлового будинку з господарчими та побутовими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

Власником інших 33/100 частин вказаного житлового будинку з відповідною частиною господарських та побутових будівель і споруд є відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3

Кожен із співвласників проживає у своїй частині і здійснює своє право користування майном не приносячи незручностей іншому. Ці частини відокремлені і мають самостійні виходи на земельну ділянку. Також до їх частин житлового будинку підведені окремі комунікації, плата за надані комунальні послуги здійснюється по індивідуальним особовим рахункам.

З метою раціонального користування житловим будинком та реалізації свого права власності позивачка має наміри розробити проект по виконанню будівельних робіт і здійснити будівництво окремих споруд на належній їй земельній ділянці, але не може цього зробити самостійно, без згоди інших співвласників, оскільки вони ухиляються від вирішення цього питання.

З наведених підстав позивачка просила суд:

1. Виділити їй, в натурі реальну частку із спільної часткової власності в приватну власність, в окрему ізольовану цілу частку 67/100 частин житлового будинку по АДРЕСА_1 , що складаються з набутих нею на підставі договору дарування, літ. «А», яка складається з: 1) житлової кімнати площею 7,4 кв. метрів, позначеної на схемі 1-3; 2) житлової кімнати площею 6,0 кв. метрів, позначеної на схемі 1-4; 3) кладови-коридора площею 4,9 кв. метрів, позначеної на схемі 1-5; 4) прибудови площею 3,9 кв. метрів, позначеної на схемі ІІ; 5) коридору площею 6,9 кв. метрів, позначеного на схемі ІІІ; 6) санвузла площею 2,9 кв. метрів, позначеного на схемі ІV; 7) кухні площею 11,4 кв. метрів, позначеної на схемі V; 8) кухні-їдальні площею 12,4 кв. метрів, позначеної на схемі VІ; 9) тераси площею 4,7 кв. метрів, позначеної на схемі літ. «а3». Житлова площа становить 13,4 кв. метрів, а загальна - 55,8 кв. метрів. з надвірних будівель: Ѕ частини літньої кухні літ. «Б»; сарай літ. «Ф»; навіси літ. «Ф1», «Ж», «Р», «В», «Я»; літній душ літ. «Ю»; туалети літ. «К», «Т»; водопровід № 1, № 4; огорожа № 2, № 9; ворота № 6, № 8.

2. Визнати за нею право власності на виділене їй нерухоме майно визначивши його як окремий об`єкт нерухомого майна.

3. Припинити між нею та відповідачами право спільної часткової власності на вказане домоволодіння.

Ухвалою суду від 14.08.2019 по справі відкрито провадження, розгляд справи постановлено проводити в порядку загального позовного провадження (а.с. 30-31).

Ухвалою суду від 10.09.2019 по справі постановлено закрити підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду (а.с. 54-55).

03.10.2019 представником позивачки подано заяву з проханням розглядати справу без участі позивачки та її представника, позовні вимоги підтримує (а.с. 124).

Відповідачі в судове засідання повторно не з`явилися, про день, час та місце судового засідання повідомлялися шляхом спрямування за місцем їх проживання судових повісток, а також шляхом розміщення виклику в судове засідання на офіційному веб-сайті Судової влади України.

Оскільки представник позивачки не заперечувала проти заочного розгляду справи, а відповідачі належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.

Фіксація судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалась відповідно до статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 згідно Договору дарування серії ННВ № 779320 від 23 травня 2018 року, посвідченого приватним нотаріусом Скадовського районного нотаріального округу Херсонської області Шершуковою Н. В., є власником 67/100 частин житлового будинку з господарчими та побутовими будівлями і спорудами до нього, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 7-9).

Як вбачається з технічного паспорту власниками інших 33/100 частин вказаного житлового будинку з відповідною частиною господарських та побутових будівель і споруд є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с. 11-14).

При укладенні Договору дарування від 23.05.2018 Дарувальник окрім частки 67/100 у спільному майні вказав в ньому які приміщення та будівлі в домоволодінні згідно технічного паспорту переходять у власність ОСОБА_1 Попередньо ці приміщення і господарчі будівлі та споруди вже були зареєстровані за Дарувальником при оформленні ним своїх спадкових прав після смерті матері, ОСОБА_4 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та після смерті батька, ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 19).

Зокрема, за Договором дарування ОСОБА_1 набула право власності на наступні приміщення: в житловому будинку літ «А»: житлова кімната площею 7,4 кв. метрів, позначена на схемі 1-3; житлова кімната площею 6,0 кв. метрів, позначена на схемі 1-4; кладова-коридор площею 4,9 кв. метрів, позначена на схемі 1-5; прибудова площею 3,9 кв. метрів, позначена на схемі ІІ; коридор площею 6,9 кв. метрів, позначена на схемі ІІІ; санвузол площею 2,9 кв. метрів, позначений на схемі ІV; кухня площею 11,4 кв. метрів, позначена на схемі V; кухня-їдальня площею 12,4 кв. метрів, позначена на схемі VІ; тераса площею 4,7 кв. метрів, позначеної на схемі літ. «а3». Житлова площа в належній ОСОБА_1 частці становить 13,4 кв. метрів, а загальна - 55,8 кв. метрів. З надвірних будівель: Ѕ частина літньої кухні літ. «Б»; сарай літ. «Ф»; навіси літ. «Ф1», «Ж», «Р», «В», «Я»; літній душ літ. «Ю»; туалети літ. «К», «Т»; водопроводи № 1, № 4; огорожі № 2, № 9; ворота № 6, № 8.

Перелічені вище частини житлового будинку, господарчі будівлі і споруди розташовані на земельній ділянці площею 375.0 кв. метрів, яка була приватизована ОСОБА_1 згідно рішення сесії Скадовської міської ради Херсонської області № 876 від 30.11.2018 і має кадастровий номер :01:001:1082 (а.с. 20).

Зміст права власності, яке полягає у праві володіння, користування та розпорядження своїм майном, визначено у статті 317 Цивільного кодексу України (далі - КК України).

Стаття 321 ЦК України закріплює конституційний принцип непорушності права власності, передбачений статтею 41 Конституції України. Він означає, що право власності є недоторканим, власник може бути позбавлений або обмежений у його здійсненні лише відповідно і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до статті 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності.

Згідно частини 1 статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

В силу положень статей 21, 24 Конституції України, статей 319, 358 ЦК України всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав, в тому числі щодо захисту права спільної часткової власності.

Виходячи з цих положень правовий режим спільної часткової власності визначається главою 26 ЦК України з урахуванням інтересів усіх її учасників. Володіння, користування і розпорядження частковою власністю здійснюється за згодою всіх співвласників, а за відсутності згоди спір вирішується судом.

Частиною 1 статті 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні.

Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу.

Як роз`яснено у пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991 № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» при поділі житлового будинку суд зобов`язаний зазначити у рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику.

З аналізу викладених правових норм слідує, що як частка, що підлягає виділу, так і частка, що залишається після виділу іншому власнику, має складати окремий об`єкт нерухомого майна, право на яке підлягає реєстрації.

Аналогічно, Верховний Суд у постанові від 16.05.2018 у справі № 2034/2-853/11 виклав таку правову позицію: «Виходячи із аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній із сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності».

За правилами частини 3 статті 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності, а згідно статті 361 ЦК України співвласник має право вільно розпоряджатися своєю часткою у справі спільної часткової власності.

Статтею 367 ЦК України передбачено, що у разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

З урахуванням наведеного та фактично вставлених обставин справи, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, виходячи з чого позовна заява підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 2, 3, 10-13, 19, 76-81, 258-259, 263-265, 268, 273, 280-282, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву задовольнити.

Виділити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , в натурі реальну частку із спільної часткової власності в приватну власність, в окрему ізольовану цілу частку 67/100 частин житлового будинку по АДРЕСА_1 літ. «А», яка складається з:

1) житлової кімнати площею 7,4 кв. метрів, позначеної на схемі 1-3;

2) житлової кімнати площею 6,0 кв. метрів, позначеної на схемі 1-4;

3) кладови-коридора площею 4,9 кв. метрів, позначеної на схемі 1-5;

4) прибудови площею 3,9 кв. метрів, позначеної на схемі ІІ;

5) коридору площею 6,9 кв. метрів, позначеного на схемі ІІІ;

6) санвузла площею 2,9 кв. метрів, позначеного на схемі ІV;

7) кухні площею 11,4 кв. метрів, позначеної на схемі V;

8) кухні-їдальні площею 12,4 кв. метрів, позначеної на схемі VІ;

9) тераси площею 4,7 кв. метрів, позначеної на схемі літ. «а3».

Житлова площа в належній ОСОБА_1 частці становить 13,4 кв. метрів, а загальна - 55,8 кв. метрів.

з надвірних будівель:

- Ѕ частини літньої кухні літ. «Б»;

- сарай літ. «Ф»;

- навіси літ. «Ф1», «Ж», «Р», «В», «Я»;

- літній душ літ. «Ю»;

- туалети літ. «К», «Т»;

- водопровід № 1, № 4;

- огорожа № 2, № 9;

- ворота № 6, № 8.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , право власності на нерухоме майно, що знаходиться по АДРЕСА_1 , визначивши його як окремий об`єкт нерухомого майна - житловий будинок: літ. «А», що складається з:

1) житлової кімнати площею 7,4 кв. метрів, позначеної на схемі 1-3;

2) житлової кімнати площею 6,0 кв. метрів, позначеної на схемі 1-4;

3) кладови-коридора площею 4,9 кв. метрів, позначеної на схемі 1-5;

4) прибудови площею 3,9 кв. метрів, позначеної на схемі ІІ;

5) коридору площею 6,9 кв. метрів, позначеного на схемі ІІІ;

6) санвузла площею 2,9 кв. метрів, позначеного на схемі ІV;

7) кухні площею 11,4 кв. метрів, позначеної на схемі V;

8) кухні-їдальні площею 12,4 кв. метрів, позначеної на схемі VІ;

9) тераси площею 4,7 кв. метрів, позначеної на схемі літ. «а3».

надвірних будівель:

- Ѕ частини літньої кухні літ. «Б»;

- сарай літ. «Ф»;

- навіси літ. «Ф1», «Ж», «Р», «В», «Я»;

- літній душ літ. «Ю»;

- туалети літ. «К», «Т»;

- водопровід № 1, № 4;

- огорожа № 2, № 9;

- ворота № 6, № 8.

Припинити між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 право спільної часткової власності на домоволодіння, що знаходиться по АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На рішення може бути подано апеляційну скаргу позивачем до Херсонського апеляційного суду безпосередньо або через Скадовський районний суд Херсонської області протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо на нього не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено 28.10.2019.

Суддя Пухальський С. В.