Справа № 758/6490/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2019 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Васильченка О. В. ,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до його пред`явлення,-

В С Т А Н О В И В :

17.05.19 ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, до подання позовної заяви, в якій просив накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Заява обґрунтована тим, що заявник має намір звернутись до суду з позовом немайнового характеру до ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування квартири від 21.11.2018 року, укладеного від імені ОСОБА_4 та ОСОБА_3 ; витребування майна з чужого незаконного володіння.

Заявник вказує на те, що ОСОБА_4 , який виступає дарувальником по спірному договору помер, не залишивши після смерті заповіту.

Звернувшись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, як один зі спадкоємців першої черги, заявник дізнався, що квартира, яка входила до складу спадини, була нещодавно подарована спадкодавцем ОСОБА_3 .

В обґрунтування того, що договір дарування не укладався померлим батьком, заявник надав до суду висновок спеціаліста, з якого вбачається, що підпис на спірному договорі ймовірно не вчинений ОСОБА_4 .

З огляду на вищевикладене, заявник просить суд здійснити забезпечення позову до його пред`явлення, адже існує ризик ймовірного відчуження майна на користь інших осіб, що в свою чергу ускладнить або навіть зробить неможливим виконання майбутнього можливого рішення суду.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

В судове засідання сторони не викликались.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Як вбачається зі Свідоцтва про смерть, ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

21.11.2018 року було укладено Договір дарування квартири, з якого вбачається, що ОСОБА_4 подарував на користь ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1 . Договір нотаріально посвідчено.

Із довідки, наданої ПН КМНО ОСОБА_7, після смерті ОСОБА_4 , із заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори звернулись його сини: ОСОБА_6 та ОСОБА_1

З відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачаться, що право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_3 на підставі спірного договору дарування квартири.

Відповідно до висновку спеціаліста від 24.04.2019 року, підпис від імені ОСОБА_4 та рукописний запис на спірному договорі дарування квартири, виконані ймовірно не ОСОБА_4 , а іншою особою.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

В ч. 1 ст. 150 ЦПК України встановлений перелік видів забезпечення позову, який не є вичерпним.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно п. 6 зазначеної Постанови, особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову, оскільки існує ризик спричинення їм збитків у разі, якщо сам позов або пов`язані з матеріально-правовими обмеженнями заходи з його забезпечення виявляться необґрунтованими.

Суд враховує, що заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

За наданих до суду документів вбачається достатньо підстав для задоволення заяви та забезпечення позову до його пред`явлення, адже невжиття відповідних заходів забезпечення позову, може утруднити або зробити неможливим виконання майбутнього можливого рішення суду щодо визнання спірного договору дарування недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Керуючись ст.ст. 149, 150, 153 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до його пред`явлення - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_3 , на підставі договору дарування квартири від 21.11.2018 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бочаровою І.І. за № 2538.

Стягувач: ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_3 ; електронна адреса - НОМЕР_2 ).

Боржник: ОСОБА_3 (РНОКПП - НОМЕР_3 ; адреса: АДРЕСА_4 ; електронна адреса - відсутня).

Копію ухвали для виконання направити в Департамент з питань реєстрації Київської міської державної адміністрації.

Відповідно до ч. 1 ст. 157 ЦПК України, ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги (зважаючи на п. 15.5 перехідних положень ЦПК України щодо порядку подання апеляційних скарг на судові рішення).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяО. В. Васильченко