Провадження номер № 2/0186/278/19
Справа № 186/823/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2019 року м.Першотравенськ

Першотравенський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої - судді Кривошеї С.С.

при секретарі - Кравченко А.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Першотравенську в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Першотравенської міської ради Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

24 травня 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до відповідача Першотравенської міської ради Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько - ОСОБА_2 . Після його смерті залишилося спадкове майно у вигляді будинку АДРЕСА_1 . Інші спадкоємці, крім позивача, відсутні, тому він і не звернувся своєчасно до органів нотаріату. При зверненні до приватного нотаріуса Першотравенського міського нотаріального округу із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом, йому було відмовлено у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Поважною причиною пропуску цього строку є те, що позивач у цей час, тривалий термін знаходився за межами України.

Просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини від ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач в судове засідання не з`явився, в позовній заяві зазначив про розгляд справи в його відсутність.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи в її відсутність, подала відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що 08 лютого 2018 року приватний нотаріус Першотравенського міського нотаріального округу Баден А. Є. видала ОСОБА_1 постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Після, він звернувся до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, що в закордонному паспорті серія НОМЕР_1 на ім`я Sernikov Anatolii мають місце візи з перетину кордону з 25 липня 2017 року по 14 жовтня 2017 року, що ніяким чином не підтверджує факт поважної причини пропуску строку для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкове майно, то положення ч.3 ст.1272 ЦК України не застосовується.

Відповідно до ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з п. 24 Постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд України у своєму рішенні від 26 вересня 2012 року, прийнятому у справі № 6-85цс 12, за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом (судами) касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права (ч.3 ст. 1272 ЦК України), у подібних правовідносинах, зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.Правила ч. З ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Вважає, що безспірних доказів поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини позивач не надав в порушення ст.ст.12,81,83 ЦПК України. Вищезазначені докази мають значення для вирішення справи і є істотними для постановлення правильного рішення у справі.

Просить в задоволенні позову відмовити.

Позивач ОСОБА_1 подав відповідь на відзив, в якому зазначив, що відзив вважає незаконним та необґрунтованим, так як поважною причиною пропуску шестимісячного строку є той факт, що він тривалий час знаходився поза межами України, що підтверджується копією витягу з його закордонного паспорту. Крім того, на протязі тривалого часу він проживав, доглядав та надавав допомогу батькові до дня смерті останнього. На лікування батька необхідно було витрачати значні кошти, яких у нього не вистачало, тому він позичав гроші на лікування батька. Після смерті батька йому необхідно було повертати борги, тому він змушений був виїхати за межі України на заробітки. Факт сумісного проживання з батьком до дня його смерті підтверджується довідкою №543 від 04 липня 2019 року.

Враховуючи вимоги ст.247 ЦПК України та ст.6 Конвенції "Про захист прав людини та основних свобод", ратифікованої Законом України 17 липня 1997 року, з метою недопущення затягування розгляду справи, суд вважає за необхідне розгляд справи провести без фіксування судового засідання технічними засобами.

Суд, дослідивши надані сторонами докази, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є сином ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 05 травня 1969 року.

Копією паспорту громадянина України серії НОМЕР_3 від 05 липня 2001 року підтверджується, що ОСОБА_1 з 16 січня 2007 року зареєстрований по АДРЕСА_2 .

08 травня 2017 року батько позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер в м.Першотравенську, Дніпропетровської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 від 12 травня 2017 року.

08 лютого 2018 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Першотравенського міського нотаріального округу Дніпропетровської області із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно його батька - ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак 08 лютого 2018 року отримав відмову, в зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Не погодившись з відмовою нотаріуса, позивач 24 травня 2019 року звернувся до суду з цим позовом.

В обґрунтування поважності причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач долучив копію закордонного паспорта НОМЕР_5 на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , від 16 лютого 2012 року з відмітками про перетин ним кордону України 26 жовтня 2016 року, 17 грудня 2016 року, 25 липня 2017 року та 14 жовтня 2017 року.

Вирішуючи позовні вимоги суд виходить з наступного.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України /далі ЦК України/).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічні правові позиції міститься у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12), від 4 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15) та від 14 вересня 2016 року (справа № 6-1215цс16), та в постановах Верховного Суду від 21 листопада 2018 року та 05 грудня 2018 року (справи №756/2764/15-ц та 186/182/17).

Відповідно до роз`яснень, викладених в постанові Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30 травня 2008 року №7, вирішуючи питання щодо визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Звертаюсь до суду з цим позовом, позивач зазначив, що встановлений ч.1 ст.1270 ЦК України строк для звернення із заявою про прийняття спадщини, він пропустив з поважних причин, оскільки тривалий час знаходився поза межами України, однак даний факт не знайшов свого підтвердження при розгляді справи, оскільки на момент смерті свого батька - ОСОБА_2 , а саме: 08 травня 2017 року, позивач ОСОБА_1 знаходився на території України і виїхав за її межі лише 25 липня 2017 року та повернувся 14 жовтня 2017 року.

Із заявою про прийняття спадщини звернувся через дев`ять місяців після відкриття спадщини - ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Інших доказів, які б підтверджували наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали йому протягом встановленого законом строку після відкриття спадщини звернутися із заявою про прийняття спадщини, позивачем не надано.

Суд не бере до уваги при винесенні рішення по справі твердження позивача про те, що він на момент смерті батька проживав разом з ним, з наступних підстав.

Довідкою Управління комунального господарства та майна виконавчого комітету Першотравенської міської ради Дніпропетровської області від 04 липня 2019 року №543 підтверджується, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , до моменту смерті проживав та був зареєстрований по АДРЕСА_1 , що підтверджують сусіди. Разом з ним на момент його смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вказаною адресою проживав ОСОБА_1 .

Довідкою №11348 про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб підтверджується, що по АДРЕСА_1 зареєстровані: з 24 жовтня 2007 року по теперішній час - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та з 30 серпня 2016 року по теперішній час - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Згідно ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Посилання позивача на той факт, що він на момент смерті батька постійно проживав з ним, суперечать його ж позовним вимогам про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї, а якщо ж він на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, то має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини в шестимісячний строк. Позивачем було подано заяву нотаріусу про прийняття спадщини, однак з пропуском шестимісячного строку, встановленого ст.1270 ЦК України, таким чином, ним обрано спосіб захисту, передбачений ст.1269 ЦК України, а не ст.1268 ЦК України.

Враховуючи, що позивачем не надано суду належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження наявності об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкодили йому на протязі дев`яти місяців після відкриття спадщини (з 08 травня 2017 року) звернутися із заявою про прийняття спадщини, суд приходить до висновку, що в задоволені позовних вимог слід відмовити.

Питання про судові витрати у справі суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України. Оскільки в задоволенні позовних вимог відмовлено, то судові витрати, які складаються із судового збору, сплаченого позивачем при пред`явленні позову до суду в розмірі 768,40 гривень, слід залишити за позивачем.

Керуючись ст.ст.2,3,4,6,9,18,76,77,78,79,80,89,258,263,264 ЦПК України, ст.ст.1220,1222,1269,1270 ЦК України, - суд

ВИРІШИВ:

В задоволені позову ОСОБА_1 до Першотравенської міської ради Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Судові витрати залишити за позивачем ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Першотравенський міський суд Дніпропетровської області.

Суддя: С.С.Кривошея.