КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 квітня 2019 року м. Київ

[1]

Суддя Київського апеляційного суду Немировська О.В., перевіривши виконання вимог ст.ст. 354 - 357 ЦПК України по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 06 лютого 2019 року,

встановив:

ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 06 лютого 2019 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто. Не погоджуючись з ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу.

Зі змісту апеляційної скарги вбачається, що позивач не погоджується з ухвалою суду про повернення йому позовної заяви, однак у прохальній частині просить про скасування ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 02 січня 2019 року про залишення позовної заяви без руху, яка відповідно до положень ст. 353 ЦПК України оскарженню в апеляційній інстанції окремо від рішення суду не підлягає.

За таких обставин апеляційну скаргу необхідно подати в новій редакції з уточненням об'єкту оскарження. До апеляційної скарги мають бути додані копії скарги та доданих до неї письмових матеріалів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Крім того, при зверненні до суду з апеляційною скаргою апелянт просив звільнити його від сплати судового збору посилаючись на те, що його майновий стан є незадовільним.

Відповідно до пункту 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» передбачено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПКповинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Положеннями ст. 8 чинного Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік або позивачами є військовослужбовці, батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів, одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї, особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, тощо. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При зверненні до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору апелянтом було надано копію довідки про доходи з ПВНЗ «Інститут екології економіки і права», з якої вбачається, що за період з 01.01.2018 по 31.12.2018 ОСОБА_1 було нараховано заробітну плату в розмірі 11 553 грн. 94 коп. Апелянт зазначав, що у вказаному інституті він працює на умовах часткової зайнятості, однак належних доказів на підтвердження того, що він не має інших доходів, до суду не надав. Крім того, розмір судового збору, що підлягає сплаті у відповідності до пп.9 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» становить 384 грн. 20 коп., що не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік, докази про який було надано.

Надані до суду копії чеків на підтвердження посилань про відсутність коштів на рахунках суд також вважає неспроможними, оскільки скаржником не доведена відсутність у нього інших рахунків, а квитанції про оплату житлово-комунальних послуг із зазначення суми боргу не є підтвердженням майнового стану позивача.

За таких обставин, підстави для задоволення клопотання та звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору - відсутні.

У зв'язку з цим, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з встановленням апелянту строку для усунення зазначеного недоліку - сплати судового збору в розмірі 384 грн. 20 коп. на розрахунковий рахунок № 0024, отримувач коштів УК у Солом'янському районі/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38050812, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Керуючись ст.ст. 356-357, 185 ЦПК України, суддя,

ухвалив:

у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 06 лютого 2019 року - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 06 лютого 2019 року залишити без руху.

Встановити апелянту п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліку апеляційної скарги, зазначеного в мотивувальній частині ухвали.

Роз'яснити апелянту, що в разі не усунення недоліку у встановлений строк, його апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

№ справи: 759/20957/18

№ апеляційного провадження: 22-ц/824/6759/2019

Головуючий у суді першої інстанції: Миколаєць І.Ю.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.