Справа № 199/1672/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.10.2019

року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська в складі: головуючого судді Руденко В.В., при секретарі Куземі О.Г., за участі представника заявника ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі заявуДержавної казначейської служби України про зміну способу виконання рішення апеляційного суду Дніпропетровської області від 27 грудня 2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Міністерства внутрішніх справ України, Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконною бездіяльністю посадової особи органу досудового розслідування, -

ВСТАНОВИВ:

Державна казначейська служба України звернулась до суду із заявою про зміну способу виконання рішення суду, в якій просить змінити спосіб виконання рішення апеляційного суду Дніпропетровської області від 27.12.2016 змінити шляхом обрання належним способом виконання рішення: стягнення з Державного бюджету України на користь ОСОБА_2 моральної шкоди у розмірі 12000 грн. та судових витрат у сумі 100,99 грн. шляхом списання коштів з бюджетної програми, призначеної для відшкодування шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду або завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, їх посадових і службових осіб.

У судовому засіданні представник заявника підтримав заяву та просив суд її задовольнити.

Інші учасники судового процесу до суду не з`явились, повідомлені належним чином про слухання справи.

Суд, дослідивши заяву та матеріали справи, оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, дійшов висновку, про відмову у задоволенні заяви про зміну виконання рішення, враховуючи наступне.

Відповідно до положень ч. ч. 1-3 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Пунктом 5 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого Постановою КМУ від 3 серпня 2011 р. № 845 (у редакції постанови КМУ від 30 січня 2013 р. № 45) під час виконання виконавчих документів органи Казначейства мають право, зокрема, звертатися у передбачених законом випадках до органу (посадової особи), який видав виконавчий документ, із заявою про роз`яснення рішення про стягнення коштів, порушувати клопотання про встановлення чи зміну порядку і способу виконання такого рішення, а також відстрочку та/або розстрочку його виконання.

Відповідно до статті 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Поняття «спосіб і порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке розраховане на виконавче провадження. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем. Спосіб виконання судового рішення - це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, що встановленого статтею 16 ЦК України. Під зміною способу виконання рішення суду слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у спосіб, раніше встановлений.

Статтею 435 ЦПК України визначено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Рішенням Апеляційного суду Дніпропетровської області від 27 грудня 2016 року стягнуто з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_2 моральну шкоду у розмірі 12000 грн. та судові витрати у сумі 100,99 грн.

Підставою для зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим судом способом.

Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Однак доказів які підтверджують наявність підстав зміни способу виконання рішення заявником не надано та матеріали додані до заяви не містять таких.

На стадії виконання рішення суд не може застосувати інший спосіб правового захисту стягувача ніж той, що передбачений рішенням суду, оскільки в іншому випадку це означало б зміну суті рішення суду та застосування іншого способу правового захисту позивача без дотримання належної судової процедури розгляду відповідних позовних вимог, що є неприпустимим.

Крім того, під зміною способу виконання слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у спосіб, раніше встановлений. При цьому зміна способу виконання не має змінювати суті самого рішення.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви в розумінні ст. 435 ЦПК України.

Керуючись ст.435 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви Державної казначейської служби України про зміну способу виконання рішення Апеляційного суду Дніпропетровської області від 27 грудня 2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Міністерства внутрішніх справ України, Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконною бездіяльністю посадової особи органу досудового розслідування, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі в 15-денний строк з дня виготовлення повного тексту ухвали апеляційної скарги.

Суддя