Справа № 288/1304/19
Провадження № 2/288/531/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2019 року смт Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Франчук Ю.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовною заявою до Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в обґрунтування якої вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько, ОСОБА_2 , який до дня смерті проживав та був зареєстрований у АДРЕСА_1 , проживав одиноко.

В зв`язку з необхідністю оформити право на спадщину за законом на належне померлому спадкове майно, виникла потреба отримати у нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, проте, звернувшись 22 серпня 2019 року до нотаріуса, позивачу було повідомлено, що відповідно до частини 1 статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. А згідно з частини 1 статті 1270 ЦК України вказаного кодексу, для прийняття спадщини встановлюється шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини, який у його випадку, закінчився 09 жовтня 2009 року.

Проте, заяви про прийняття спадщини позивач не подав своєчасно у шестимісячний строк, передбачений статтею 1270 ЦК України, в зв`язку з тим, що за станом здоров`я не міг звернутися до нотаріуса, так як хворів, перебував на лікуванні, як амбулаторному так і стаціонарному, а тому, у шестимісячний строк не мав можливості подати заяву про прийняття спадщини.

На сьогоднішній день, жодних заяв про прийняття спадщини за вказаним спадкодавцем, до нотаріальної контори, подано не було, спадкова справа не відкривалась та немає інших спадкоємців, які прийняли спадщину та за згодою яких він міг би подати заяву про прийняття спадщини після спливу строку, встановленого законом, а тому питання про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини може бути вирішене тільки в судовому порядку.

Позивач просить, визначити йому, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, після смерті батька, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив розгляд справи проводити без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду лист в якому просив справу слухати без участі їх представника. Проти задоволення позовної заяви не заперечують.

Згідно частини третьої статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частини третьої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого 10 квітня 2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 881.

Як вбачається з свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець с. Новоселиця, Попільнянського району Житомирської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , до дня своєї смерті постійно проживав одиноко та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Протягом шести місяців після його смерті в будинку за даною адресою ніхто не проживав та не був зареєстрований /довідка Новоселицької сільської ради Попільнянського району Житомирської області від 06 вересня 2019 року № 270/02-35.

Відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЖТ № 007984 виданого 12 квітня 2006 року в. о. Черняхівського райвідділу, ОСОБА_2 , на підставі розпорядження Черняхівської райдержадміністрації від 22.03.05 № 48, був власником земельної ділянки площею 2,9597 га. у межах згідно з планом, розташованої на території Стиртівської сільської ради Черняхівського району Житомирської області, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 5.

Згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_3 № 067588 виданого 08 липня 2005 року Попільнянським районним відділом земельних ресурсів, ОСОБА_2 , на підставі розпорядження голови Попільнянської райдержадміністрації від 21.03.05 № 75, був власником земельної ділянки площею 2,3169 га. у межах згідно з планом, розташованої в АДРЕСА_1 діл. АДРЕСА_2 , цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 09.

Як вбачається з свідоцтва про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства (майновий сертифікат) серії ЖИ НОМЕР_4 виданого 27 грудня 2002 року Новоселицькою сільською радою, ОСОБА_2 має право на пайовий фонд майна колективного сільськогосподарського підприємства КСП «За врожай» в ПСП «Новоселиця» відповідно до списку осіб, які мають право на майновий пай, затвердженого зборами співвласників 01 червня 2001 року. Загальна вартість майна пайового фонду підприємства на 02 лютого 2000 року становить 2618075 гривень, частка ОСОБА_2 визначена в розмір 3032 гривень або 0,12 відсотків.

Відповідно до повідомлення приватного нотаріуса Попільнянського нотаріального округу Житомирської області від 30 серпня 2019 року № 1015/01-16, ОСОБА_1 відмовлено в прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки був пропущений встановлений чинним законодавством строк для прийняття спадщини. Строк для подачі заяви закінчився 09 жовтня 2019 року.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем в зв`язку з тим, що він хворів та перебував на лікуванні як амбулаторному так і стаціонарному, що підтверджується заключенням лікаря рентгенолога Обласного медичного консультативно діагностичного центру Житомирської обласної ради від 02 вересня 2009 року, консультативним висновком спеціаліста № 23/186 міської спеціалізованої ЛКК від 12 липня 2009 року, випискою із медичної карти стаціонарного хворого МКЛ ШМД від 12 жовтня 2009 року.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Статтею 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо).

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Суд вважає, що зазначені позивачем обставини є об`єктивними та поважними. Зазначені обставини могли бути перешкодою для прийняття спадщини встановлений законом строк.

Судом встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Вимогу про стягнення з відповідача понесених судових витрат позивач не заявляв, тому керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у статті 13 ЦПК України, суд не вирішує питання про розподіл судових витрат згідно статті 141 ЦПК України.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»; ст. ст. 1223, 1265, 1268-1270, 1272 ЦК України; ст. ст. 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 189-200, 206, 211, 247, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, після смерті батька, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник