Справа № 189/460/19
29.10.2019 року смт. Покровське Покровського району Дніпропетровської області
Покровський районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Чорної О.В., за участю секретаря судового засідання Корхової М.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Проско» про стягнення невиплаченої суми розрахунку при звільненні,
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом, яким проси ла стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Проско» нараховану, але не виплачену заробітну плату у розмірі 7145 (сім тисяч сто сорок п`ять) гривень 90 копійок.
Позовні вимоги мотивує тим, що наказом №6-к від 06.05.2016 року позивачку було прийнято у ТОВ «Проско» на посаду покоївки гуртожитку. Наказом №2-к від 09.01.2018 року вона була звільнена з ТОВ «Проско» з посади покоївки гуртожитку за угодою сторін згідно ст. 36 КЗпП України. Зазначає, що в порушення вимог ст. 116 КЗпП України відповідач до теперішнього часу не здійснив виплату належної їй заробітної плати.
В судове засідання позивач не з`явився, надала суду письмову заяву в якій просила проводити розгляд справи без її участі, позов підтримує та просить задовольнити, не заперечує проти винесення заочного рішення.
Відповідач судове засідання не з`явився, повідомлений про час та місце розгляду справи належним чином. Заяв та клопотань до суду не надавав.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Оскільки всі умови у сукупності існують, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення по справі, про що постановив відповідну ухвалу.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося у зв`язку з неявкою всіх учасників справи.
Суд дослідивши письмові докази, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
07.05.2016 року ОСОБА_1 , відповідно до наказу № 6-к від 06.05.2016 року прийнято на посаду покоївки гуртожитку до ТОВ «Проско» (копія трудової крижки, а. с. 2) .
08.01.2019 року відповідно до наказу № 2-к від 09.01.2018 року ОСОБА_1 звільнена за згодою сторін за п. 1 ст. 36 КЗпП України (копія трудової крижки, а. с. 2).
Згідно довідки, яка видана ОСОБА_1 , станом на 22.11.2018 року відповідач має заборгованість перед позивачем по виплаті заробітної плати на підприємстві ТОВ «Проско» у розмірі 7145 грн. 90 коп. (копія довідки, а. с. 3).
Конституцією України задекларовано, що всі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними. Громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом (стаття 21).
У статті 23 Загальної Декларації з прав людини визначено, що кожна людина має право на працю, на вільний вибір роботи, на справедливі і сприятливі умови праці та на захист від безробіття.
Кожна людина, без будь-якої дискримінації, має право на рівну оплату за рівну працю. Кожний працюючий має право на справедливу і задовільну винагороду, яка забезпечує гідне людини існування, її самої та її сім`ї, і яка в разі необхідності доповнюється іншими засобами соціального забезпечення.
Відповідно до частини 1 статті 94 КЗпПУ заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.
Частиною 3 вказаної статті передбачено, що питання державного і договірного регулювання оплати праці, прав працівників на оплату праці та їх захисту визначається цим Кодексом, Законом України «Про оплату праці» та іншими нормативно-правовими актами.
За положеннями статті 2 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата - це винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій.
Згідно із частиною 1 статті 21 Закону України «Про оплату праці» працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору.
Частиною 5 статті 97 КЗпП України передбачено, що оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються власником або уповноваженим ним органом після виконання зобов`язань щодо оплати праці.
Відповідно до ст. 116 КЗпП при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму.
Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно із статтями 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Таким чином, суд, оцінивши, відповідно до ст. 89 ЦПК України, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів, наявних в справі у їх сукупності, враховуючи вищевикладене, прийшов до переконання в тому, що позов підлягає задоволенню.
Враховуючи те, що позивач на момент звернення до суду звільнена від сплати судового збору на підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 768,40 гривень.
Керуючись статтею 21 Конституції України, статтями 21, 94, 97, 116, 233 КЗпП України, ст. ст. 12, 81, 258, 258, 259, 263-265, 268, 275-279 ЦПК України,
Цивільний позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Проско» про стягнення невиплаченої суми розрахунку при звільненні - задовольнити.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Проско» на користь ОСОБА_1 нараховану, але не виплачену суму заробітної плати у розмірі 7145 (сім тисяч сто сорок п`ять) гривень 90 копійок.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Проско» на користь держави 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Покровський районний суд Дніпропетровської області в 30-денний строк з дня проголошення рішення.
З дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, яка починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Повний текст рішення виготовлений 29 жовтня 2019 року.
Суддя О.В. Чорна