Справа № 551/953/19
У Х В А Л А

про задоволення відводу головуючому

31 жовтня 2019 року

Шишацький районний суд Полтавської області в складі:

головуючого - судді Сиволапа Д.С.

секретаря - Кулинченко О.А.,

за участю заявника ОСОБА_1

представника заявника адвоката Лучко Т.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Шишаки Полтавської області, в порядку окремого провадження, цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Головне управління пенсійного фонду України, про встановлення фактів спільного проживання та перебування на утриманні,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді в Шишацькому районному суді Полтавської області перебуває цивільна справа № 551/953/19 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Головне управління пенсійного фонду України, про встановлення фактів спільного проживання та перебування на утриманні.

В судовому засіданні 31 жовтня 2019 року представником заявника заявлено відвід головуючому, нібито через його упередженість у розгляді даній справі, оскільки він під час спілкування з заявником та її представником надав оцінку наданим заявником доказам у справі.

Розглядаючи дану заяву суд виходив з наступного.

Статтями 36-37 ЦПК України визначено підстави для відводу судді.

Згідно ч.ч. 2-3 ст. 39 ЦПК з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.2 ст. 40 ЦПК питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

15 жовтня 2019 року головуючий у справі суддя Сиволап Д.С. дійсно мав розмову з заявником у справі ОСОБА_1 , яка особисто звернулась до нього з приводу строків розгляду справи.

Враховуючи те, що у справах окремого провадження не передбачено проведення підготовчого судового засідання, натомість при відсутності змагальності сторін, суд наділено правом витребувати докази з власної ініціативи (ч.2-3 ст.294 ЦПК), з метою дотримання розумних строків розгляду справи та вирішення її протягом одного судового засідання у заявника було з`ясовано питання про обсяг наданих їй разом з заявою доказів, а також доказів, що можуть бути надані додатково без надання їм будь-якої правової оцінки. Крім того з метою недопущення порушення прав та інтересів інших осіб заявнику було поставлено питання про наявність інших осіб на права яких може вплинути прийняте судом рішення у даній справі.

Аналогічні питання також обговорювались із представником заявника при її зверненні до головуючого 23 жовтня 2019 року. При цьому суддею не надавалась оцінка наданим доказам та не озвучувались жодні перспективи розгляду справи крім дотримання відповідних процесуальних строків.

Наведені у заяві про відвід твердження представника заявника про нібито імовірну зацікавленість головуючого у розгляді даної справи є її «художньою інтерпретацією» вказаних подій та її особистими домислами, які будь-якими фактичними даними не підтверджуються.

На думку суду відвід головуючому у справі заявлений виключно через постановлення ним 20 вересня 2019 року ухвали про залишення заяви без руху через її чисельні недоліки, допущені представником заявника.

В той же час у своїй судовій практиці Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права в Україні, неодноразово звертав увагу на дотримання правил неупередженості (безсторонності) судами, як складової права на справедливий судовий розгляд, визначеного ст. 6 Європейської конвенції з прав людини.

Так у справі «П`єрсак проти Бельгії» від 1 жовтня 1982 р. Європейський суд уточнив зміст поняття «неупереджений суд», зазначивши, що для того, щоб суди могли вселяти громадськості необхідну довіру, слід враховувати також і питання їх внутрішньої організації. Правова позиція Суду по цій справі полягає в тому, що суб`єктивний підхід до неупередженості відображає особисті переконання цього судді у конкретній справі, об`єктивний визначає, чи мали місце достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу… Презумпція особистої неупередженості діє до тих пір, поки не доведено інше… Будь-який суддя, відносно неупередженості якого є законні сумніви, повинен вийти зі складу суду, який розглядає справу. Інакше підривається довіра, якою у демократичному суспільстві мають користуватися суди.

Незважаючи на те, що зазначені у заяві про відвід головуючому доводи жодним чином не доказані, суд з метою виключення всіх обставин, які можуть викликати сумнів в об`єктивності та неупередженості головуючого при розгляді даної справи, приходе до висновку про необхідність задоволення заяви про відвід.

Згідно ч.1 ст. 41 ЦПК України у разі задоволення заяви про відвід судді, який розглядає справу одноособово, справа розглядається в тому самому суді іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст.ст. 36-41 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву представника заявника про відвід головуючому у справі судді Сиволапу Д.С. задовольнити.

Цивільну справу № 551/953/19 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Головне управління пенсійного фонду України, про встановлення фактів спільного проживання та перебування на утриманні передати до канцелярії суду для проведення її повторного автоматизованого розподілу між суддями.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Д.С. Сиволап