Справа № 357/9337/19
У Х В А Л А

іменем України

"05" листопада 2019 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Орєхова О.І.,

за участю секретаря Сокур О.В.,

позивача - ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду № 2 в м. Біла Церква цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення (пені) неустойки за прострочення сплати аліментів,-

В С Т А Н О В И В:

21 серпня 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про стягнення (пені) неустойки за прострочення сплати аліментів у розмірі 3820,64 гривень.

Ухвалою судді від 10.09.2019 року позов був прийнятий до розгляду, відкрито провадження, постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В судовому засіданні під час розгляду справи було встановлено, що звертаючись до суду з вищевказаною позовною заявою позивач ОСОБА_1 додала до позову додатки, які належним чином не засвідченні останньою.

Тому, зазначену позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Статтею 4 ЦПК України передбачено право на звернення до суду за захистом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданимвідповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

В порушення ст. 95 ЦПК України до позовної заяви позивачем додано ряд письмових доказів в копіях (документів), які належним чином не завірені, та в порушення вимог п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено наявність у останнього або в інших осіб оригіналів письмових доказів, які подано до позовної заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно до ч. 4 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку встановленому чиним законодавством.

Порядок засвідчення копій документів визначений п.п. 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року № 55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису. Ксерокопія має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко видно всі реквізити, поля документа не було порушено.

Аналогічна правова позиція висвітлена в рішенні ВС/КГС у справі №904/8549/17 від 11 липня 2018 року, а саме що незасвідчені або неправильно засвідчені копії документів можуть бути належними, проте недопустимими доказами у справі і є підставою для скасування судового рішення.

Після відкриття провадження у справі, було встановлено, що позовну заяву було подано без додержання вимог викладених у статті 177 ЦПК України, а саме додані до позовної заяви копії письмових доказів не засвідчені належним чином, а тому є недопустимими доказами у справі.

Згідно ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення (пені) неустойки за прострочення сплати аліментів, слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Згідно з вимогами частини 12 і 13 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Керуючись ст.ст. 175,187, 259-261, 352-353 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення (пені) неустойки за прострочення сплати аліментів, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених вище недоліків у строк який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяО. І. Орєхов