№ 201/9554/16-ц
провадження 2-во/201/104/19
УХВАЛА

24 жовтня 2019 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Антонюк О.А., розглянувши в письмовому провадженні заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку в натурі і встановлення порядку користування земельною ділянкою та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ будинку, встановлення порядку користування земельною ділянкою, усунення перешкод в користуванні майном, відшкодування матеріальної і моральної шкоди та витрат,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 02 липня 2016 року звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про поділ житлового будинку в натурі і встановлення порядку користування земельною ділянкою; ОСОБА_1 заявив зустрічний позов до ОСОБА_2 про поділ будинку, встановлення порядку користування земельною ділянкою, усунення перешкод в користуванні майном, відшкодування матеріальної і моральної шкоди та витрат, позовні вимоги сторін не змінювалися, але доповнювалися і уточнювалися. Ухвалою суду вказані позови були об`єднані в одне провадження для їх спільного розгляду.

02 жовтня 2019 року по справі ухвалено рішення.

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про виправлення описки у рішенні суду у справі.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Подавши свої докази, сторони реалізували своє право на доказування і одночасно виконали обов`язок із доказування, оскільки ст. 81 ЦПК закріплює правило, за яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обов`язок із доказування покладається також на осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси (ст. 43, 49 ЦПК України). Тобто, процесуальними нормами встановлено як право на участь у доказуванні (ст. 43 ЦПК України), так і обов`язок із доказування обставини при невизнані них сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Крім того, суд безпосередньо не повинен брати участі у зборі доказового матеріалу.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України: рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно із ст. 129 Конституції України, одним з основних принципів судочинства, є законність.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Перевіривши матеріали справи і заяви та оцінивши обставини справи, а також надані та добуті докази, суд вважає, що вона підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Під описками слід розуміти неправильне написання слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Очевидна арифметична помилка це помилка у вчиненні результату підрахунку: пропущення цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичним помилками, а отже, не може бути виправлене в порядку, передбаченому цією статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Отже, судом можуть бути усунуті помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення.

Судом установлено, що рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 02 жовтня 2019 року позов ОСОБА_2 задоволено, а в задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 відмовлено.

Всебічне дослідження усіх обставин справи та письмових доказів, з урахуванням допустимості доказів та узгодженістю і несуперечністю між собою дають об`єктивні підстави вважати, що по справі необхідно виправити описку допущену у рішенні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 02 жовтня 2019 року, а саме: замість «встановити порядок користування земельною ділянкою та виділити сторонам в користування частки відповідно до висновку № 7 судової оцінювальної та земельно-технічної експертизи від 22 лютого 2018 року відповідно до сталого порядку користування земельною ділянкою: варіант № 1, додаток № 2 - позивачу ОСОБА_2 земельна ділянка, зафарбована в зелений колір, ОСОБА_1 земельна ділянка зафарбована в жовтий колір» зазначити вірно «встановити порядок користування земельною ділянкою та виділити сторонам в користування частки відповідно до висновку № 7 судової оцінювальної та земельно-технічної експертизи від 22 лютого 2018 року відповідно до сталого порядку користування земельною ділянкою: варіант № 1, додаток № 2 - позивачу ОСОБА_2 земельна ділянка, зафарбована в жовтий колір, ОСОБА_1 земельна ділянка зафарбована в зелений колір», а також замість «Встановити порядок користування земельною ділянкою та виділити сторонам в користування частки відповідно до висновку № 7 судової оцінювальної та земельно-технічної експертизи від 22 лютого 2018 року відповідно до сталого порядку користування земельною ділянкою: варіант № 1, додаток № 2 - позивачу ОСОБА_2 земельна ділянка, зафарбована в зелений колір, ОСОБА_1 земельна ділянка зафарбована в жовтий колір.» зазначити вірно «Встановити порядок користування земельною ділянкою та виділити сторонам в користування частки відповідно до висновку № 7 судової оцінювальної та земельно-технічної експертизи від 22 лютого 2018 року відповідно до сталого порядку користування земельною ділянкою: варіант № 1, додаток № 2 - позивачу ОСОБА_2 земельна ділянка, зафарбована в жовтий колір, ОСОБА_1 земельна ділянка зафарбована в зелений колір.», оскільки останнє підтверджується матеріалами справи, наданими та добутими доказами, а також встановленими під час розгляду заяви обставинами та з урахуванням мотивів, з яких суд вважав вставленими наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги заяви, що викладені в зазначеному судовому рішенні, а тому у зазначеному судовому рішенні по цій справі дійсно було допущено описку стосовно вище наведеного.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 261, 269 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні задовольнити.

Виправити описку допущену у рішенні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 02 жовтня 2019 року, а саме: замість «встановити порядок користування земельною ділянкою та виділити сторонам в користування частки відповідно до висновку № 7 судової оцінювальної та земельно-технічної експертизи від 22 лютого 2018 року відповідно до сталого порядку користування земельною ділянкою: варіант № 1, додаток № 2 - позивачу ОСОБА_2 земельна ділянка, зафарбована в зелений колір, ОСОБА_1 земельна ділянка зафарбована в жовтий колір» зазначити вірно «встановити порядок користування земельною ділянкою та виділити сторонам в користування частки відповідно до висновку № 7 судової оцінювальної та земельно-технічної експертизи від 22 лютого 2018 року відповідно до сталого порядку користування земельною ділянкою: варіант № 1, додаток № 2 - позивачу ОСОБА_2 земельна ділянка, зафарбована в жовтий колір, ОСОБА_1 земельна ділянка зафарбована в зелений колір», а також замість «Встановити порядок користування земельною ділянкою та виділити сторонам в користування частки відповідно до висновку № 7 судової оцінювальної та земельно-технічної експертизи від 22 лютого 2018 року відповідно до сталого порядку користування земельною ділянкою: варіант № 1, додаток № 2 - позивачу ОСОБА_2 земельна ділянка, зафарбована в зелений колір, ОСОБА_1 земельна ділянка зафарбована в жовтий колір.» зазначити вірно «Встановити порядок користування земельною ділянкою та виділити сторонам в користування частки відповідно до висновку № 7 судової оцінювальної та земельно-технічної експертизи від 22 лютого 2018 року відповідно до сталого порядку користування земельною ділянкою: варіант № 1, додаток № 2 - позивачу ОСОБА_2 земельна ділянка, зафарбована в жовтий колір, ОСОБА_1 земельна ділянка зафарбована в зелений колір.».

Ухвала набрала законної сили 24 жовтня 2019 року.

Ухвалу може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя