ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7659/19
провадження № 2-з/753/67/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" жовтня 2019 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Лужецька О.Р., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до пред`явлення позову

В С Т А Н О В И В:

11.04.2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про забезпечення позову до пред`явлення позову, в якій він просить: накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 ; зупинити дію договору купівлі-продажу №598 від 21.09.2018 року бланк серії ННР 195304, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 43139151 від 21.09.2018 р.; накласти заборону на відчуження предмету нерухомості, зокрема квартири АДРЕСА_1 ; заборонити ТОВ «Національне Агенство Стягнень», ТОВ «Фінасова компанія «Алькор Інвест», ТОВ «Тайгетел Компані», приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Щелкову Денису Михайловичу користуватися та розпоряджатися (здавати в оренду, продавати) квартирою АДРЕСА_1 ; заборонити ЦНАП Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації примусово знімати з реєстрації ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та реєструвати нових осіб у квартирі АДРЕСА_1 ; заборонити ТОВ «Національне Агенство Стягнень», ТОВ «Фінасова компанія «Алькор Інвест», ТОВ «Тайгетел Компані», приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Щелкову Денису Михайловичу застосовувати силу до родини заявника і псувати їх майно, шкодити їх здоров`ю, принижувати людську гідність; заборонити ТОВ «Національне Агенство Стягнень», ТОВ «Фінасова компанія «Алькор Інвест», ТОВ «Тайгетел Компані», приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Щелкову Денису Михайловичу, Краснопєвцеву Я.О. ті іншим особам доступ до квартири АДРЕСА_1 ,до закінчення розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Національне Агенство Стягнень», ТОВ «Фінасова компанія «Алькор Інвест», ТОВ «Тайгетел Компані», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Щелкова Денису Михайловичу про визнання протиправними дій та скасування записів. Оскільки невжиття таких заходів, на думку позивача може унеможливити реальне виконання рішення суду.

В обґрунтування заяви посилався на те, що майбутні відповідачі вчинили проти нього та його родини протиправні дії, які він має намір оскаржувати в суді, а саме по сфальшованим документам на підставі договору купівлі-продажу № 598 від 21 вересня 2018 року черговий раз внесли зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про власника квартири АДРЕСА_1 , продали її засновнику ТОВ «Фінансова компанія «Алькор Інвест» - ОСОБА_5 , зняли його з родиною з реєстрації місця проживання.

Таким чином, виходячи з наведених обставин, він має намір з метою захисту своїх прав, свобод та інтересів звернутися до суду з позовом, предметом якого є визнання протиправними дій відповідачів та скасування записів у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно стосовно спірної квартири.

Відповідно до ч.1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали поданої заяви, співставивши її вимоги у відповідності до вимог чинного законодавства, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні даної заяви виходячи з наступного.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно пунктів 3, 4, 7 ч. 1 ст. 151ЦПК України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" передбачено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно з пунктами 1, 2 ч.1 ст.150 ЦПК України, позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Заявник, посилаючись на те, що він має намір подати позовну заяву до ТОВ «Національне Агенство Стягнень», ТОВ «Фінасова компанія «Алькор Інвест», ТОВ «Тайгетел Компані», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Щелкова Дениса Михайловича про визнання протиправними дій та скасування записів щодо квартири АДРЕСА_1 , звернувся до суду з заявою про забезпечення позову до відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду.

Постановляючи ухвалу про забезпечення позову, необхідно враховувати, що прийняття такого рішення доцільне лише в разі достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення може у майбутньому ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 р. № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову, оскільки існує ризик спричинення їм збитків у разі, якщо сам позов або пов`язані з матеріально правовими обмеженнями заходи з його забезпечення виявляться необґрунтованими.

З матеріалів справи вбачається, що заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 13 грудня 2016 року в рахунок погашення заборгованості в сумі 1 772 833,60 грн. за кредитним договором № 014/1179/74/1551 від 15 жовтня 2007 року звернуто на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки від 15 жовтня 2007 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М. та зареєстрованого за № 1642д - квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , що складається з трьох житлових кімнат, загальною площею 115,60 кв.м., житловою площею 54,20 кв.м. та належить ОСОБА_1 на праві власності, шляхом реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», встановивши початкову ціну предмета іпотеки для його подальшої реалізації у розмірі 987 936,00 грн. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» судовий збір в розмірі 26 592,50 грн.

Постановою Апеляційного суду м. Києва від 16 січня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 13 грудня 2016 року в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» судового збору в розмірі 26 592,50 грн. скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення про відмову. В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 08 жовтня 2018 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а постанову Апеляційного суду міста Києва від 16 січня 2018 року залишено без змін.

З матеріалі справи вбачається, що згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 21 вересня 2018 року квартира АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_5 на підставі договору купівлі-продажу квартири, серія та номер:598, виданий 21 вересня 2018 року, видавник: Щелков Д.М., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу, бланк серії ННР 195304; рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 43139151 від 21 вересня 2018 року 18:32:51, приватний нотаріус Щелков Д.М., Київський міський нотаріальний округ, м. Київ.

Згідно з п.п.1,4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб, чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вивчивши заяву, суд приходить до висновку, що вимоги заявника щодо забезпечення позову не можуть бути забезпеченні шляхом накладення арешту на нерухоме майно особи, яка не є учасником справи та стороною у спірних правовідносинах.

Оскільки, квартира, на яку заявник просив накласти арешт, належить на праві власності іншій особі, яка не є стороною у справі, суд приходить до висновку, що таке забезпечення порушує права та інтереси особи ОСОБА_5 .

Враховуючи все вищевикладене в сукупності, беручи до уваги предмет спору, зміст заявлених в подальшому позовних вимог, та вид забезпечення позову, суд приходить до висновку, що заява є необґрунтованою, а тому в її задоволенні слід відмовити.

Керуючись статтями 149 -153 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до пред`явлення позову - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного судучерез Дарницький районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА