Провадження № 2-н/161/511/19
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.10.2019 року Луцький міськрайонний суд Волинської області в особі судді Кирилюк В.Ф., розглянувши заяву стягувача ОСОБА_1 про видачу судового наказу з метою стягнення середнього заробітку за час затримки виплат при звільненні з Державного підприємства «Луцький комбінат хлібопродуктів №2»,

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернувся до суду з заявою про видачу судового наказу з метою стягнення середнього заробітку за час затримки виплат при звільненні з Державного підприємства «Луцький комбінат хлібопродуктів №2».

Із заяви про видачу судового наказу вбачається, що 10.12.2018 року Луцьким міськрайонним судом було видано судовий наказ про стягнення з боржника ДП «Луцький комбінат хлібопродуктів №2» на його користь 39882,42 грн. нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, 40077,96 грн. середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 01.09.2017 року по 09.11.2018 року, 5000 грн. витрат на правничу допомогу. Вказаний судовий наказ було пред`явлено до примусового виконання.

Також вказує, що середній заробіток за час затримки при звільненні в сумі 40077,96 грн. був нарахований ним з 18.08.2019 року по 09.11.2018 року, однак фактично виплачений 23.07.2019 року. Таким чином, в період з 10.11.2018 року по 23.07.2019 року всього 173 робочих дні, за які йому підприємство боржник не провело виплату середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Покликаючись на викладені обставини, просить суд видати судовий наказ про стягнення з ДП «Луцький комбінат хлібопродуктів №2» 23188,92 грн. середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 10.11.2018 року по 23.07.2019 року.

Дослідивши матеріали заяви, суддя приходить до висновку про відмову у видачі судового наказу з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Разом з тим, відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

У своїй постанові від 30 січня 2019 року Велика Палата Верховного Суду вказала, що за змістом норм статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

З матеріалів заяви вбачається, що заявником до заяви про видачу судового наказу не додано документ, що підтверджує сплату судового збору за вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні в сумі 192,10 грн.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додаються документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Зі змісту заяви вбачається, що заявник просить стягнути середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 10.11.2018 року по 23.07.2019 року, а саме за 173 дні.

Як роз`яснено в п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року № 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», до заяви має бути додано докази перебування заявника у трудових відносинах із боржником, а підтвердженням суми, яка стягується, може бути будь-який належно оформлений документ, що вказує на розмір нарахованої заробітної плати та компенсації за порушення строків її виплати, зокрема, довідка бухгалтерії боржника, розрахунковий лист чи копія платіжної відомості тощо. Не допускається розгляд вимог про стягнення середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні у разі наявності спору щодо розміру заборгованості чи права на її отримання.

Згідно ч. 2 ст. 165 ЦПК України про відмову у видачі судового наказу суддя постановляє ухвалу не пізніше десяти днів з дня надходження до суду заяви про видачу судового наказу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу.

Статтею 167 ЦПК України передбачено, що за результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу.

Так, заявником, всупереч зазначених вимог, до заяви не додано належним чином оформленого документу, а саме довідки-розрахунку середньомісячної заробітної плати, яка б підтверджувала заявлені вимоги.

А тому керуючись ст.ст. 161, 165, 167 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити ОСОБА_1 у видачі судового наказу з метою стягнення середнього заробітку за час затримки виплат при звільненні з Державного підприємства «Луцький комбінат хлібопродуктів №2».

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду через Луцький міськрайонний суд Волинської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її вручення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Луцького міськрайонного суду Кирилюк В.Ф.