Справа № 755/9448/19
"02" вересня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Астахової О.О.,
при секретарі: Якименко Т.С.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, -
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом про визнання відповідача ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Мотивуючи тим, що позивач набула право власності на вказану квартиру на підставі договору купівлі-продажу укладеного із ОСОБА_3 , посвідченого 31 травня 2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Стрельченко О.В. за реєстровим № 3602. Реєстрація права власності на підтверджується витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 168870772 від 31 травня 2019 року. Відповідач є сином продавця - ОСОБА_3 , який зареєстрований в квартирі АДРЕСА_1 до укладання вказаного договору купівлі-продажу.
Факт реєстрації відповідача в указаній квартирі перешкоджає позивачу реалізовувати своє право власності на зазначений об`єкт нерухомого майна, у зв`язку з чим вона звернулася до суду з даним позовом.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 01 липня 2019 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням. Розгляд справи проводиться в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а.с. 18).
Судом встановлений п`ятнадцятиденний строк з дня вручення вказаної ухвали для подання відзиву відповідачем.
У встановлений судом строк відповідач відзив не подав.
Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, з урахуванням вимог ст.ст. 280-281 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності позивачу на підставі договору купівлі-продажу квартири від 31 травня 219 року укладеного між громадянкою України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (продавець), та громадянкою України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (покупець), посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Стрельченко О.В. та зареєстровано в реєстрі за № 3602, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 168870772 від 31.05.2019 року, номер запису про право власності 31813597 (а.с. 10).
Згідно із п. 13 договору продавець гарантує покупцю, що відчужувана квартира не надана в користування наймачам (орендарям), обтяжень, а також будь-яких прав у третіх осіб щодо відчужуваної квартири, як на території України та і за її межами, немає (а.с. 7-9).
Як убачається із матеріалів справи, відповідач ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 в Данії, Комуна м. Орхус, що підтверджується свідоцтвом про народження, виданого Приходом Святого Йогана, Комуна м. Орхус, Данія 04.06.2007 року, апостильовано 15.06.2007 року в м. Копенгаген Міністерством закордонних справ Данії, № DNK-00020593 (а.с. 13).
Згідно перекладу паспорта № НОМЕР_1 ОСОБА_5 , здійсненого перекладачем Захарчук Т.С. та зареєстрованого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Биковим В.О. в реєстрі за № 3467 28.05.2019 року, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є громадянином ОСОБА_6 , місце народження - м. Орхус (а.с. 11)
Матеріали справи не містять відомостей про те, що позивач і відповідач перебувають у родинних стосунках, між ними укладеного договір найму квартири АДРЕСА_1 чи її частини, або вони спільно у ній проживають.
За ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідач не бажає добровільно виписуватися з квартири, що створює для позивача незручності у реалізації права власності на вказану квартиру.
Відповідно до ст. 150 ЖК України позивач має право користуватися та розпоряджатися своєю власністю (квартирою) на свій розсуд, а відповідач зобов`язаний не чинити позивачу перешкоди у користуванні власністю.
Згідно із ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Статтею 16 ЦК України, визначено способи захисту цивільних прав та інтересів судом.
Оскільки позивач в установленому законом порядку на відповідній правовій підставі набув право власності на вказану квартиру, відповідач будь-яких доказів своїх прав щодо володіння, користування чи розпорядження означеною квартирою суду не надав, свій обов`язок, щодо зняття з реєстраційного обліку не виконав, що призводить до порушення прав і законних інтересів власника квартири АДРЕСА_1 - позивача у справі у здійсненні ним права власності належного їй нерухомого майна, суд приходить до висновку, що позивачем вірно обрано спосіб захисту. А тому позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право на користування житловим приміщенням,підлягають задоволенню.
На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по оплаті судового збору у розмірі 768,40 грн.
Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 141, 258, 259, 265, 268, 280-281, 284, 289, 352-355 ЦПК України, ст.ст. 15, 16, 386, 391 ЦК України, ст.ст. 150, 155 ЖК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням- задовольнити.
Визнати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_2 , судовий збір в розмірі 768,40 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити рішення суду до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя О.О. Астахова