ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 березня 2019 року м. Чернівці

справа № 718/2870/18

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Половінкіна Н. Ю.

суддів Кулянди М.І.,Одинака О.О.

секретаря Cобчук І.Ю.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

відповідач ОСОБА_2 районний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, державне підприємство «Сетам», ОСОБА_3

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 грудня 2018 року, головуючий у 1-й інстанції Мінів О.І.,

встановила:

ОСОБА_1 у жовтні 2018 року звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, державного підприємства «Сетам», ОСОБА_3 про визнання електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів недійсними.

Вказував, що державним виконавцем Кіцманського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області ОСОБА_4 на виконання зведеного виконавчого провадження №45328982 здійснено заявку державному підприємству Сетам на реалізацію арештованого майна нежитлової будівлі рибниці, яка знаходиться по вул.Польовій,5 с.Южинець Кіцманського району Чернівецької області.

Державним підприємство «Сетам» було проведено електронні торги з реалізації нежитлової будівлі рибниці, яка знаходиться по вул.Польовій,5

Справа №718/2870/18 Головуючий у 1 інстанції Мінів О.І.

Провадження №22-з/822/256/19 Доповідач Половінкіна Н.Ю

с.Южинець Кіцманського району Чернівецької області 10 травня 2018 року.

Відповідно до протоколу проведення електронних торгів №331630 від10

травня 2018 року переможцем торгів визнано ОСОБА_5

У зв»язку із несплатою переможцем ОСОБА_5 коштів за реалізоване майно протоколом проведення електронних торгів №359684 від 10 травня 2018 року переможцем визнано ОСОБА_3

Зазначав, що постановою начальника ОСОБА_2 районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області ОСОБА_6 від 23 травня 2018 року скасовано постанову державного виконавця Кіцманського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області ОСОБА_4 від 11 квітня 2017 року про опис та арешт нежитлової будівлі рибниці, яка знаходиться по вул.Польовій,5 с.Южинець Кіцманського району Чернівецької області, зобов»язано провести оцінку мана повторно, повідомлено державне підприємство «Сетам» про припинення електронних торгів.

Посилався на порушення черговості звернення стягнення на майно, достатність коштів та вартості рухомого майна для стягнення, протиправне позбавлення нежитлової будівлі рибниці, яка знаходиться по вул.Польовій,5 с.Южинець Кіцманського району Чернівецької області, порушення права на отримання грошових коштів від реалізації майна, оскільки звіт про оцінку майна суб»єкта оціночної діяльності приватного підприємства «Гранд ЮМ» від 23 березня 2018 року №24-03/18 здійснено без огляду нерухомого майна, із заміною фотофіксації об»єкту.

Просив визнати електронні торги з реалізації нерухомого майна нежитлової будівлі рибниці, що знаходиться по вул.Польова, 5 с.Южинець Кіцманського району Чернівецької області, які проведено державним підприємством «Сетам» 10 травня 2018 року та оформлено протоколом про проведення електронних торгів від 10 травня 2018 року №359684 по лоту №275472 недійними.

Рішенням Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 грудня 2018 року у позові відмовлено.

ОСОБА_1 в апеляційній скарзі просить рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 грудня 2018 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позов ОСОБА_1 про визнання електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів недійсними задовольнити.

Посилається на неповне з»ясування обставин, що мають значення для справи, не ознайомлення ОСОБА_1 із звітом про оцінку майна суб»єкта оціночної діяльності приватного підприємства «Гранд ЮМ» від 23 березня 2018 року №24-03/18, визнання неправомірності дій державного виконавця Кіцманського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області ОСОБА_4 постановою заступника начальника головного територіального управління юстиції з питань державної виконавчої служби начальника Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області ОСОБА_7 від 2 липня 2018 року №66 про результати перевірки законності виконавчого провадження.

Державне підприємство «Сетам» у відзиві на апеляційну скаргу просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

ОСОБА_3 у відзиві на апеляційну скаргу просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Відмовляючи у позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, державного підприємства «Сетам», ОСОБА_3 про визнання електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів недійсними, суд першої інстанції керувався положеннями ч.1 ст.215, ч.1 ст.650 ЦК України, ст.61 Закону України «Про виконавче провадження» та дійшов висновку про відсутність підстав для визнання електронних торгів з реалізації нерухомого майна нежитлової будівлі рибниці, що знаходиться по вул.Польова, 5 с.Южинець Кіцманського району Чернівецької області, які проведено державним підприємством «Сетам» 10 травня 2018 року, та протокол про проведення електронних торгів від 10 травня 2018 року №359684 недійсними.

На обгрунтування таких висновків суд першої інстанції зазначив про недоведеність порушення порядку проведення електронних торгів, які вплинули на результати торгів.

Водночас судом першої інстанції зазначено, що визначення вартості майна не входить до предмету доказування про визнання електронних торгів недійсними.

На підставі частин 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно зясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення наведеним нормам відповідає.

За змістом ч.1 ст.367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Встановлено, що постановою державного виконавця Кіцманського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області ОСОБА_4 від 11 квітня 2017 року про опис та арешт майна накладено арешт на нежитлової будівлі рибниці, яка знаходиться по вул.Польовій,5 с.Южинець Кіцманського району Чернівецької області.

Суб»єктом оціночної діяльності приватним підприємством «Гранд ЮМ» складено звіт про оцінку майна від 23 березня 2018 року №24-03/18.

За заявкою державного виконавця Кіцманського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області ОСОБА_4 нежитлова будівля рибниці, яка знаходиться по вул.Польовій,5 с.Южинець Кіцманського району Чернівецької області, була передані на реалізацію державному підприємству Сетам.

Державним підприємством «Сетам» було проведено електронні торги з реалізації нежитлової будівлі рибниці, яка знаходиться по вул.Польовій,5 с.Южинець Кіцманського району Чернівецької області, 10 травня 2018 року.

Відповідно до протоколу проведення електронних торгів №359684 від 10 травня 2018 року переможцем визнано ОСОБА_3 як учасника, що запропонував наступну найвищу ціну, яка була попередньою ціною запропонованою переможцем, що не сплатив коштів за придбане майно.

Стаття 650 ЦК України закріплює такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, якими повинні встановлюватись особливості укладення цих договорів.

За нормами ч. 4 ст. 656 ЦК України до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином.

Згідно із ч.1 ст.215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Частиною 1 ст.203 ЦК України визначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

На підставі ч.2 ст.215 ЦК України недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п.7 постанови від 6 листопада 2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» №9 правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом, та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених законом. У разі якщо під час розгляду спору про визнання правочину недійсним як оспорюваного та застосування наслідків його недійсності буде встановлено наявність підстав, передбачених законодавством, вважати такий правочин нікчемним, суд, вказуючи про нікчемність такого правочину, одночасно застосовує наслідки недійсності нікчемного правочину.

Разом із тим слід зазначити, що оскільки за змістом ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

Законом України "Про виконавче провадження" від 02 червня 2016 року встановлено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов'язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження.

У відповідності до ч.1 ст.61 Закону України "Про виконавче провадження" реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Згідно з ч.2 ст.61 Закону України "Про виконавче провадження" порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року затверджено Порядок реалізації арештованого майна, яким визначено правила проведення прилюдних торгів.

Аналіз положень Закону України "Про виконавче провадження" від 2 червня 2016 року свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.

Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

Згідно з пунктом 1 Розділу І Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну; організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною (далі - Організатор) - державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Водночас відповідно до абзацу 4 пункту 4 Порядку реалізації арештованого майна перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється.

Таким чином, дії державного виконавця щодо формування лоту та визначення його ціни у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не визнано незаконними в зазначений спосіб.

Згідно із правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, головною умовою, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Не можна погодитися з доводами ОСОБА_1 щодо порушення черговості звернення стягнення на майно, достатність коштів та вартості рухомого майна для стягнення.

За змістом ч.5 ст.48 Закону України «Про виконавче провадження» у разі відсутності у боржника коштів та інших цінностей, достатніх для задоволення вимог стягувача, стягнення невідкладно звертається також на належне боржнику інше майно, крім майна, на яке згідно із законом не може бути накладено стягнення. Звернення стягнення на майно боржника не зупиняє звернення стягнення на кошти боржника. Боржник має право запропонувати види майна чи предмети, які необхідно реалізувати в першу чергу. Черговість стягнення на кошти та інше майно боржника остаточно визначається виконавцем.

На підставі ч.1 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

За змістом ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 6 ст.81 ЦПК України визначено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях

Відповідно до ч.2 ст.89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв»язок доказів у їх сукупності.

У матеріалах справи відсутні докази розміру грошових коштів на рахунках боржника ОСОБА_1 у банках та інших фінансових установах та вартості рухомого майна, запропонування ОСОБА_1 виду майна, яке необхідно реалізувати в першу чергу.

Водночас постанова начальника ОСОБА_2 районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області ОСОБА_6 від 23 травня 2018 року, якою після проведення електронних торгів скасовано постанову державного виконавця Кіцманського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області ОСОБА_4 від 11 квітня 2017 року про опис та арешт нежитлової будівлі рибниці, яка знаходиться по вул.Польовій,5 с.Южинець Кіцманського району Чернівецької області, повідомлено державне підприємство «Сетам» про припинення електронних торгів, не вплинула на результати електронних торгів.

Так, постановою заступника начальника головного територіального управління юстиції з питань державної виконавчої служби начальника Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області ОСОБА_7 від 2 липня 2018 року №66 про результати перевірки законності виконавчого провадження скасовано постанову начальника ОСОБА_2 районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області ОСОБА_6 від 23 травня 2018 року про перевірку виконавчого провадження.

Не заслуговують на увагу посилання ОСОБА_1 в апеляційній скарзі на визнання неправомірності дій державного виконавця Кіцманського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області ОСОБА_4 постановою заступника начальника головного територіального управління юстиції з питань державної виконавчої служби начальника Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області ОСОБА_7 від 2 липня 2018 року №66 про результати перевірки законності виконавчого провадження.

Відповідно до частини четвертої статті 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особа або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Преюдиціальність - обов'язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді інших справ.

Посилання ОСОБА_1 в апеляційній скарзі на не ознайомлення ОСОБА_1 із звітом про оцінку майна суб»єкта оціночної діяльності приватного підприємства «Гранд ЮМ» від 23 березня 2018 року №24-03/18 не мають правового значення.

Статтею 57 Закону України «Про виконавче провадження» врегульовано порядок визначення вартості майна боржника.

Частиною третьою ст. 62 Закону «Про виконавче провадження» передбачено, що майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними ст. 58 цього Закону.

За частиною першою ст. 58 Закону «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки нерухомого майна державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності суб'єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб'єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Згідно із ч.4 ст.3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Відповідно до ст. 33 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» спори, пов'язані з оцінкою майна, майнових прав, вирішуються в судовому порядку.

Статтею 32 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачена відповідальність оцінювачів та суб'єктів оціночної діяльності, частиною другою якої визначено, що оцінювачі та суб'єкти оціночної діяльності - суб'єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема, за недостовірність чи необ'єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

Відтак, чинним законодавством України передбачені підстави відповідальності суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання в разі неналежного виконання (зокрема, недостовірність чи необ'єктивність оцінки майна) ним своїх обов'язків.

Згідно ч.1 ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності

Системний аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що звіт по оцінку майна є документом, який фіксує дії суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов'язків, визначених законом і встановлених відповідним договором.

Звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності.

Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов'язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів.

Таку правову позицію висловила ОСОБА_8 Верховного Суду у постанові від 13 березня 2018 року (справа № 914/881/17).

ОСОБА_9 пов»язувалося порушення права на продаж арештованого майна із залучення більшої кількості покупців та реалізацію за вищою ціною із здійсненням звіту про оцінку майна суб»єкта оціночної діяльності приватного підприємства «Гранд ЮМ» від 23 березня 2018 року №24-03/18 без огляду нерухомого майна та заміною фотофіксації об»єкту.

Постановою заступника начальника головного територіального управління юстиції з питань державної виконавчої служби начальника Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області ОСОБА_7 від 2 липня 2018 року №66 про результати перевірки законності виконавчого провадження встановлено, що при направленні заявки на реалізацію арештованого майна нежитлової будівлі рибниці, яка знаходиться по вул.Польовій,5 с.Южинець Кіцманського району Чернівецької області, помилково надіслано зображення іншого об»єкту, для заміни державному підприємству «Сетам» надіслано зображення арештованого майна 8 травня 2018 року.

У такому разі суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про недоведеність порушення права ОСОБА_1 на продаж арештованого майна із залучення більшої кількості покупців та реалізацію за вищою ціною.

Отже, зазначені ОСОБА_1 підстави для визнання електронних торгів недійсними не знайшли свого підтвердження за обставин недоведеності порушення прав і законних інтересів ОСОБА_1 при проведенні електронних торгів.

За таких обставин рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 грудня 2018 року ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права.

На підставі ч.1 ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись п.1 ч.1 ст.374, ч.1 ст.375 ЦПК України, колегія суддів

постановила:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 грудня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Дата складання повного судового рішення 24 березня 2019 року

Головуючий підпис (ОСОБА_10Ю.)

Судді підписи (ОСОБА_11, ОСОБА_12О.)

З оригіналом згідно: