Провадження № 2/263/2943/2019
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 листопада 2019 року м. Маріуполь

Суддя Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області Хараджа Н.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення порядку користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИЛА:

Позивач звернувся до суду з даним позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення порядку користування житловим приміщенням

Ознайомившись з даним позов, приходжу до висновку, що він підлягає залишенню без руху на підставі наступного.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України (в редакції від 15.12.2017 року) позовна заява повинна містити зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Проте, позивачем були порушені вищенаведені норми законодавства, а саме у позовній заяві не зазначено: реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України позивача; в позовній заяві зазначено два відповідача, однак вказана лише одна адреса проживання, крім того взагалі відсутні відомості щодо наявності номеру засобу зв`язку, адреси електронної пошти, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб, якщо такі відомі відповідачів.

Також позивачем не зазначено власне письмове підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, долучені позивачем до позовної заяви копії письмових доказів не засвідчені відповідно до вимог Національного стандарту України. Відповідно до п. 5.27 Національного стандарту України «Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-20037, затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів Згідно з оригіналом, назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії. Засвідчуватись повинна кожна сторінка документа з відтиском печатки підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи.

Так, в порушення вказаних вимог долучені до позовної заяви копії доказів не містять підпису позивача та дати такого засвідчення.

В роз`ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Зі змісту позовних вимог вбачаються вимоги як матеріального характеру приміщенням, яке є власністю позивача, визначити приміщення вітальні (в техпаспорті на плані цифра8), а також 8 вимог нематеріального характеру визначити умову, згідно з якою приміщення коридору, кухні, ванної кімнати, туалету та комори визнати приміщеннями загального користування; визначити умову загального користування предметами посуду, що знаходяться на кухні, використання газової колонки, ванною, пральною машиною і туалетом; визначити умову не перешкоджати позивачу в ремонті, прокладці проводки і інших комунікацій в приміщенні вітальні ( в техпаспорті на плані цифра8); визначити умову не входити на територію його власності без його дозволу; накласти заборону на різні дії з боку інших співвласників, які можуть шляхами незаконного характеру позбавити його власності; відокремити його долю і зробити з однієї квартири кілька об`єктів нерухомості (його частину виділити в окремий об`єкт з окремим номером, наприклад, 48А); солідарні обов`язки по оплаті комунальних послуг (укладання договору); зобов`язати відповідача не чинити перешкод в користуванні жилим приміщенням.

В силу ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно.

Розміри ставок судового збору визначені у ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, відповідно до п.п.2 п.2 ч.2 ст.4 Закону за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Проте наведені норми законодавства позивачем не дотримані, а тому останньому слід сплатити судовий збір за заявлені позовні вимоги майнового характеру в розмірі 2000,00 грн., а також за кожну вимогу немайнового характеру по 768,40грн. (всього 6147,20 грн.) та квитанцію або інший документ, що підтверджує доплату судового збору, надати суду.

Відповідно до ст. 185 ЦК України ( в реакції від 15.12.2017 року) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, дану позовну заяву необхідно залишити без руху і надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, інакше позовна заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Керуючись ст.ст. 175,185 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИЛА:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення порядку користування житловим приміщенням - залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом 10 днів з дня отримання ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині.

У випадку невиконання ухвали позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Хараджа