справа № 274/5169/16-ц
провадження № 2-о/0274/5/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.05.19 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого - судді Замеги О.В., за участю секретаря - Павлюк - Жук А.В., розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_8 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , Бердичівський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, про встановлення факту родинних відносин,-

в с т а н о в и в:

13.10.2016 заявниця звернулась до суду із вказаною заявою. Просить встановити факт родинних відносин з ОСОБА_3 , який є її батьком.

В обгрунтування заявлених вимог, посилається на те, що її батько ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . На момент її народження батьки одружені не були, тому в свідоцтві про її народження мати вказала своє, дівоче прізвище. Через відсутність документів, які підтверджували б родинний зв`язок вона не може отримати повторне свідоцтво про смерть батька та оформити свої спадкові права.

В судове засідання заявниця не з`явилася. Її представник - ОСОБА_4 надав суду заяву в якій підтримав заявлені вимоги, та просив суд розглянути справу в його відсутності.

Представник заінтересованої особи - Бердичівський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, в судове засідання не з`явився. Начальник відділу, Кулик Р.В. , у наданій суду заяві просить розглянути справу у відсутності представника. Проти задоволення вимог заявника не заперечила у разі наявних підстав.

Заінтересована особа - ОСОБА_2 , та її представник в судове засідання повторно не з`явились, заяв не подавали. Будучи належним чином повідомленими про день, та час розгляду справи, станом розгляду справи не цікавились. Тобто свідомо нехтували своїми процесуальними правами та обов`язками, не з`являючись у судові засідання.

У відповідності до частини другої ст. 247 ЦПК України, в зв"язку з неявкою сторін в судове засідання розгляд справи технічними засобами не фіксувався.

Враховуючи наведені обставини та строки розгляду справи, суд вважає за можливе розглядати справу за відсутності заінтересованої особи ОСОБА_2 , за наявними матеріалами справи.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Сторони мають вжити наявні можливості, щоб дізнаватися про стан провадження справи.

Суд, дослідивши докази, прийшов до висновку про задоволення заяви про встановлення факту родинних стосунків.

Судом встановлено, що батьком заявниці, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , записано ОСОБА_3 , матір`ю записана ОСОБА_7 (а.с. 18).

Згідно запису акта про народження ОСОБА_8 , її матір`ю вказана ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьком ОСОБА_3 , дати народження не зазначено, інших відомостей про батька не зазначено. Підпис батька, як особи яка була присутня при реєстрації народження - відсутній. Підстав запису відомостей про батька не зазначено(а.с. 30).

Про те, що мати заявниці прізвище " ОСОБА_8 " отримала з народження свідчить свідоцтво про її народження(а.с. 19)

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Бердичеві(а.с. 22, 55-57).

Відповідно до довідки Бердичівської державної нотаріальної контори за № 2922/01-16 від 12.11.2016, та довідки № 3888/01-16 від 20.12.2016, спадкова справа щодо майна ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , станом на 12.11.2016 не відкривалась, спадкоємці із заявами на прийняття спадщини не звертались(а.с. 31, 32).

Свідок ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , дружина покійного ОСОБА_3 (а.с. 44) у наданих суду письмових поясненнях ствердила, що заявниця є рідною донькою її чоловіка (а.с. 43).

ОСОБА_3 записаний батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с. 46, 47)

В матеріалах справи є заява ОСОБА_2 (а.с.45) подана до суду 19.12.2016 в якій вона власноруч описує, що заявниця, ОСОБА_8 , є її рідною (єдинокровною) сестрою, та рідною дочкою ОСОБА_3 . Окрім таких пояснень, у вказаній заяві вона не заперечувала щодо задоволення вимог заявниці. Заявою від 27.01.2017 ОСОБА_2 , просить визнати її заяву подану до суду 19.12.2016 не поданою.

Суд вірить першочерговим поясненням ОСОБА_2 , які збігаються із письмовими поясненнями свідка ОСОБА_7 , та підтверджуються іншими матеріалами справи, та критично ставиться до інших заяв ОСОБА_2 ..

Нотаріусом відмовлено ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропущенням нею шестимісячного строку для прийняття спадщини(а.с. 59).

Бердичівський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану відмовив заявниці у видачі повторного свідоцтва про смерть ОСОБА_3 , через відсутність документів, які б підтверджували родинні зв`язки між нею та ОСОБА_3 (а.с. 20, 21).

Враховуючи, що встановлення даного факту має для позивачки важливе юридичне значення, оскільки дозволяє реалізувати належні їй права, представлені заявником докази - письмові документи, та пояснення свідків дають суду підстави зробити висновок про те, що нині покійний ОСОБА_3 - це батько заявника, яка входить до кола спадкоємців за законом, і від встановлення такого факту залежить виникнення її особистих майнових прав, інший порядок встановлення такого факту не можливий, суд вважає можливим встановити факт родинних відносин між заявницею та її батьком, нині покійним - ОСОБА_3 .

Керуючись ст.ст. 7-10, 13, 263-265, 268 ЦПК України,-

в и р і ш и в:

Встановити, що ОСОБА_3 , яка помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Бердичеві Житомирської області, є батьком ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно п.п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть подаватися учасниками справи до або через відповідні суди.

Головуючий суддя О.В.Замега