Провадження № 2/761/1960/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

18 лютого 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Шлапаковій А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом про розірвання шлюбу із ОСОБА_2 Позов мотивований тим, що між позивачем та відповідачем було укладено шлюб 12 жовтня 2013 року, зареєстрований Лівобережним відділом державної реєстрації шлюбів Головного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 2013. Від шлюбу у сторін ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син - ОСОБА_3. Як зазначає позивач, спільне життя з відповідачем не склалося, як наслідок сторони припинили підтримувати подружні стосунки, вести спільне господарство з серпня 2017 року, проживають окремо один від одного. Сім'я на даний час носить формальний характер і її збереження не відповідає інтересам позивача. Просить суд розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2, після розірвання шлюбу залишити прізвище отримане при його реєстрації «ОСОБА_1», судові витрати покласти на відповідача.

Для виконання завдання підготовчого провадження у кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання, відповідно до ст. 196 ЦПК України.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 21 вересня 2018 року по справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Під час проведення підготовчого засідання відповідачем не надано відзиву на позовну заяву чи заяви про зупинення провадження та надання часу на примирення сторін.

Позивач в судове засідання не з'явилась, про день та час розгляду справи повідомлялась належним чином. Надала до суду заяву про розгляд справи без її участі.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином.

Враховуючи, що позивач фактично не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи у заяві про розгляд без її участі, при цьому, відповідач повідомлявся належним чином і судове засідання не з'явився, а тому відповідно до вимог ст.ст. 280, 281 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що між позивачем та відповідачем 12 жовтня 2013 року зареєстрований шлюб Лівобережним відділом державної реєстрації шлюбів Головного управління юстиції у м. Києві, про що зроблено актовий запис № 2013

Від шлюбу сторони мають малолітнього сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження, видане Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві , актовий запис № 652.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Як зазначає позивач, сторони припинили підтримувати подружні стосунки з серпня 2017 року.

Шлюб існує формально і його збереження не відповідає інтересам позивача.

Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них , що має істотне значення.

За обставин встановлених судом, суд вважає за можливе задовольнити вимогу позивача про розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, оскільки його збереження не відповідає інтересам позивача.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Дошлюбне прізвище позивача ОСОБА_1 - «ОСОБА_1», що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу.

В судовому засіданні встановлено, що позивач після розірвання шлюбу бажає залишити прізвище отримане при його реєстрації.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд керується вимогами ст.141 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13, 141, 196, 197, 200, 258, 259, 263, 268, 352, 354 ЦПК України, ст. ст. 24, 110, 112, 113 СК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб укладений між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 12 жовтня 2013 року Лівобережним відділом державної реєстрації шлюбів Головного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 2013 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2, адреса: АДРЕСА_2) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_3, адреса: АДРЕСА_1) судовий збір у розмірі 704,80 грн.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище «ОСОБА_1».

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України, у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду, в порядку ст.ст. 353-357 ЦПК України з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення через Шевченківський районний суд м. Києва.

Повний текст рішення складено 18 лютого 2019 року.

Суддя: