Провадження № 2/234/1071/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2019 року м. Краматорськ

Краматорський міський суд Донецької області у складі головуючого судді Заборського В.О., за участю секретаря судового засідання Сторчай А.Д., представника позивача ОСОБА_1 , представників відповідача Хомовського С.М., Удовиченка О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про захист прав споживачів, стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

01.11.2018 року ОСОБА_2 звернулася до суду із позовом до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (далі АТ «ДТЕК Донецькі електромережі»), який було уточнено під час розгляду справи, про визнання недопустимим доказом акт про порушення (ПКЕЕН) №220146 від 29.06.2018 року, оскільки він складений з порушенням законодавства та не відповідає дійсним обставинам справи; припинити незаконні дії відповідача, скасувавши рішення комісії АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про нарахування ОСОБА_2 заборгованості у розмірі 38555,22 грн., яке оформлене протоколом №117 від 02.08.2018 року; визнати незаконними дії відповідача по відключенню побутового споживача ОСОБА_2 від електричної мережі за адресою: АДРЕСА_1 ; стягнути з відповідача на користь ОСОБА_2 завдану моральну шкоду у розмірі 5000,00 грн..

Позовні вимоги ОСОБА_2 обґрунтувала тим, що 29.06.2018 року до її будинку, де вона проживає після смерті свого чоловіка ОСОБА_3 , за адресою: АДРЕСА_1 , вдерлася комісія відповідача у складі електромонтера ОСОБА_5., майстра ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , які без попередження, в односторонньому порядку відключили будинок від електропостачання та склади Акт про порушення (ПКЕЕН) №220146 від 29.06.2018 року (далі Акт про порушення). 02.08.2018 року на підставі Акту про порушення на засіданні комісії РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» було прийнято рішення, оформлене протоколом №117, про нарахування вартості не облікованої електроенергії за період з 09.03.2016 року по 29.06.2018 року, згідно п.3.3 Методики в сумі 38555,22 грн..

Але з тим, що нею порушено ПКЕЕН та з рішенням, щодо нарахування їй вартості необлікованої електроенергії вона не погоджується з огляду на наступне.

Під час перевірки працівниками відповідача в її будинку було відшукано подовжувач, що не був підключений до електромережі, та вони звинуватили її та померлого чоловіка у підключенні за його допомогою до електричної мережі в обхід лічильника. Однак самого факту розкрадання електричної енергії ними виявлено не було, спочатку їй пропонували показати місце несанкціонованого підключення, а в подальшому один з членів комісії відрізав від подовжувача штекер та заліз з ним на горище будинку, де не невідомим їй способом підключився до дротів, що йшли до лічильника. Після цього, члени комісії, без її згоди дістали з шафи електроінструмент, який почали вмикати в різні розетки та не зважаючи на пояснення і заперечення склали акт, в якому зазначили, що подовжувач вже був підключений і використовувався для живлення електричних приладів, що не відповідало дійсності.

Складений за результатами перевірки Акт є недопустимим доказом, оскільки в ньому не зазначено конкретних ознак струмоприймачів, що були приєднані до електромережі, зокрема режиму роботи, моделі, потужності, не вказано причину, з якої не змогли виявити місце самовільного підключення, чи проводився демонтаж будівельних конструкцій та оздоблювальних матеріалів, що прямо впливає на розмір та вартість нарахувань не облікованої електроенергії. Також, в Акті та протоколі не відображено про дату останнього зняття контрольних показань лічильника та спеціальні технічні засоби, що використовувалися при перевірці. Не відповідають дійсності і розміри поперечного перерізу проводу, що зазначений в Акті про порушення, та замість 0,8 кв.мм вказано 1,5 кв.мм.

Не глядячи на те, що вона ніяким чином не причетна до вказаного в Акті порушення та після смерті чоловіка протягом тривалого часу проживала у доньки за іншою адресою, на порушення п.п. «б» п.3.3 Методики для обчислення недооблікованої електроенергії взято не 365, а 843 днів, не застосовано коефіцієнти потужності та сезонності, що є незаконним.

В судовому засіданні представник позивачки ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити.

Представники відповідача у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 просили відмовити у зв`язку з їх безпідставністю та необґрунтованістю з огляду на наступне. Енергопостачальна організація АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» здійснює поставку електричної енергії відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії, якими регулюються відносини між громадянами та енергопостачальниками. Відповідно до п.8.2.5 цих Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача, оформлюється Акт про порушення. В Акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти Правил або методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу не облікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. Акт про порушення складається у двох примірниках, підписується представником оператора системи та споживачем або його представником. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту Акту про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в Акті або надаються чи надсилаються оператору системи окремим письмовим повідомленням. 29.06.2018 року представниками енергопостачальника під час перевірки за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та Актом про порушення зафіксовано у відповідності до вимог п.8.2.5 порушення Правил, а саме самовільне підключення електроустановок, токоприймачів до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку, виявити яке представники енергопостачальника на момент проведення контрольного огляду не мали можливості. Представниками енергопостачальної організації перед обстеженням від позивача було отримано згоду, яке проводилося за її участі у відповідності до норм, визначених п.8.2.5 Правил. Виявити місце самовільного підключення не вдалося у зв`язку з відсутністю технічної можливості та відмовою споживача від часткового демонтажу конструкції. Своїм підписом в Акті про порушення ОСОБА_2 підтвердила свою відмову від проведення демонтажу конструкцій для вирішення питання стосовно місця підключення та зазначила, що зауважень не має. Згідно письмових пояснень робітників, які проводили перевірку, порушення було виявлено індикатором прихованої проводки, після чого виявили схему підключення, а саме підключення фазного та нульового дротів поза приладом обліку на розетку, внаслідок чого електрична енергія споживалася, але електролічильником не враховувалася. Згідно протоколу №117 від 02.08.2018 року, комісія прийшла до висновку, що Акт про порушення складено у відповідності до п.8.2.5 Правил та прийнято рішення здійснити розрахунок об`єму та вартості недооблікованої електроенергії згідно п.3.5 Методики розрахунку об`єму та вартості недорахованої енергії внаслідок порушенням побутовим споживачем Правил. Розрахунком по Акту за період з 09.03.2016 року по 29.06.2018 року, згідно з п.3.3 Методики №562, визначена сума заборгованості у розмірі 38555,22 грн..

Також, на їх думку, складений працівниками електропостачальної організації Акт про порушення є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання Правил, тому оскарження лише факту складання такого акту, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством. Акт може бути визнаний як доказ, зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, пи вирішенні якого суд зобов`язаний надати оцінку щодо дійсності цього акту, а відсутність спору, у свою чергу виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисті. Відсутні у позивачки і підстави для відшкодування моральної шкоди, оскільки згідно ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право на відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої небезпечною для життя та здоров`я людини продукцією, у випадках передбачених законодавством, проте у позивача відсутні докази про наявність обставин, зазначених в цій норму, що є підставою для відмови в цій частині вимог.

Заслухавши пояснення учасників справи, допитавши свідків, дослідивши надані сторонами письмові докази, суд вважає, що у задоволенні позовних вимог необхідно відмовити у повному обсязі з наступних підстав.

Правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються ст. 714 ЦК України,Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року № 2019-VIII (чинний з 11.06.2017р.), «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», які затверджені постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №312 від 14.03.2018 року (чинні з 19.04.2018р.), «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», яка затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року №562 (втратила чинність 27.07.2019 року).

Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Судом встановлено, що відповідач АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» здійснює постачання електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі Договору №434 укладеного 09.03.2016 року (о/р 717-81) між ОСОБА_3 та ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго».

Відповідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема згідно п.4 ч.2 цієї статті: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно п. 8.2.5. «Правил роздрібного ринку електричної енергії», у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Згідно п. 8.2.6. «Правил роздрібного ринку електричної енергії» на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання повідомлення про місце, час і дату засідання комісії або відсутності споживача або його представника за адресою, визначеною у даних щодо споживача, наявних в оператора системи, оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи.

Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Згідно Акту про порушення №220146 від 29.06.2018 року, представниками Краматорського РЕМ: майстром ОСОБА_5 , електромонтерами ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , за участю споживача ОСОБА_2 , встановлено порушення споживачем при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 , а саме самовільне підключення електроустановок (струмоприймачів або електропроводки) до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку, виявити яке представники енергопостачальника під час проведення контрольного огляду прибору обліку не мали можливості. Підключення «ф» та «0» дроту, що йшов подовжувачем з горища, куди ввімкнули болгарку та виключили комутаційні апарати після лічильника, але болгарка працювала, диск лічильника не обертався. Відсутні технічна можливість виявити місце самовільного підключення, споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції. Електрична енергія споживається лічильником не враховується.

В п.3 Акту зазначені результати проведення вимірів параметрів схеми електропостачання споживача на дату складання акта. Пункт 5 Акту містить перелік струмоприймачів, приєднаних споживачем до електричної мережі, зокрема: болгарка, холодильник, телевізор.

Допитані в якості свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_4 показали, що під час перевірки в будинку позивачки ОСОБА_2 було виявлено порушення, а саме дріт поза схемою обліку, який йшов з горища. При відключених пробках ввімкнули токоприймач, який працював, спожита енергія лічильником не обліковувалася. На горище, звідки йшов дріт, з них ніхто не вилазив та місце підключення не встановили, оскільки драбина була в аварійному стані. Перед перевіркою вони отримали дозвіл від власниці будинку, а після її закінчення вона підписала Акт про порушення, без будь-яких зауважень.

Таким чином, Актом, який підписаний представниками енергопостачальника та споживачкою ОСОБА_2 , в якому зазначено зміст виявленого порушення, Схема електропостачання споживача, на якій зазначено, що підключення здійснено в розриві ввідного до облікового дроту на горищі, встановлені вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії, а також показаннями свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_4 доводиться, що в будинку позивачки ОСОБА_2 було порушення Правил, внаслідок чого електрична енергія споживалася але лічильником не обліковувалася. Акт підписаний позивачкою ОСОБА_2 , яка зауважень до складеного акту не мала.

За встановлених обставин факт порушення споживачем ОСОБА_2 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» знайшов своє підтвердження відповідними доказами, згідно норм яких споживач несе відповідальність за безобліковне користування електричною енергією та повинен відшкодовувати збитки.

За заявою ОСОБА_2 від 02.08.2018 року розгляд Акта №220146 від 29.06.2018 року відбувся 02.08.2018 року.

Згідно протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ № 117 від 02.08.2018 року по розгляду Акту про порушення ПКЕЕ для населення №220146 від 29.06.2018 року, комісія дійшла висновку, що акт складено у відповідності з вимогами п. 53 ПКЕЕН, розрахунок суми недорахованої електроенергії проведено згідно з п. 3.5. Методики №562, вартість недорахованої електроенергії у відповідності до п. 3.3 Методики №562 розрахована за період з 09.03.2016 року по 29.06.2018 року та становить 38555,22 грн.. Споживач ОСОБА_2 при розгляді комісією акту про порушення була присутня, що підтверджується її підписом в протоколі.

Відповідно до п. 3.1 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН:

1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку);

2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів;

3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів);

4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку;

5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку;

6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника;

7) використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5 - 7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Актом про порушення було виявлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, що давало право застосувати Методику при розрахунку збитків.

Згідно п. 3.3. Методики якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Тому, суд прийшов до переконання, що Акт №220146 від 29.06.2018 року складено відповідно до чинного законодавства, а вартість не облікованої електричної енергії розрахована правильно, у відповідності до п. 3.3. Методики за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії 8 год., за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який був розрахований розмір вартості не облікованої електричної енергії.

Крім того, згідно п.8.2.7. «Правил роздрібного ринку електричної енергії» кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.

Судом встановлено, що відповідач АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» до суду з позовом для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості несплаченої необлікованої електричної енергії не звертався.

Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений ст. 16 ЦК України.

Отже, як встановлено під час розгляду справи, факт порушення «Правил роздрібного ринку електричної енергії» та споживання електроенергії поза межами приладів обліку мав місце, позивачем в судовому засіданні не доведено, що відповідач звернувся до неї з позовом про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, або вчинив інші дії або бездіяльність, якими порушені її, як споживача майнові чи не майнові права.

Таким чином, позивач звернулася до суду за захистом права за відсутності його порушення відповідачем, що свідчить про відсутність будь-яких правових підстав для захисту цивільного права ОСОБА_2 , яке в даному випадку не порушене, у зв`язку з чим у задоволенні позовних вимог про визнання недопустимим доказом Акту про порушення та припинення незаконних дій відповідача, шляхом скасування рішення комісії, яке оформлено протоколом №117 від 02.08.2018 року необхідно відмовити.

При вирішенні позовних вимог щодо визнання незаконними дій відповідача щодо відключення побутового споживача ОСОБА_2 суд виходить з наступного.

Згідно п. 7.6 Правил, у разі самовільного підключення споживачем струмоприймачів або збільшення величини потужності понад величину, визначену умовами договору з оператором системи, приєднання струмоприймачів поза розрахунковими засобами комерційного обліку, зниження показників якості електричної енергії з вини споживача до величин, які порушують нормальне функціонування електроустановок оператора системи та інших споживачів, невиконання припису уповноваженого представника відповідного органу виконавчої влади, який стосується вищенаведених порушень, оператор системи має право без попередження повністю припинити споживачу електроживлення після оформлення у встановленому цими Правилами порядку акта про порушення.

У разі виявлення факту приєднання споживачем струмоприймачів поза розрахунковими засобами комерційного обліку оператор системи має право припинити електроживлення лише безоблікового приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта про порушення, припиненню електроживлення підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті.

Відповідно до п. 7 Акту про порушення №220146 від 29.06.2018 року під час оформлення акта у представників енергопостачальника була відсутня технічна можливість виявити та припинити місце самовільного підключення та ними передана заявка на припинення електроживлення будинку споживача.

Згідно Акту Краматорського РЕМ від 03.01.2019 року порушення Правил користування електричною енергією для населення за адресою: АДРЕСА_1 , усунені, шляхом установлення електронно-механічного прибору обліку на фасаді будинку, електропостачання відновлено.

Тому, вимоги позивачки ОСОБА_2 про визнання незаконними дій відповідача по відключенню її будинку від електричної мережі є безпідставними, та в цій частині позовних вимог також необхідно відмовити, оскільки електропостачання припинено на підставі п.7.6 Правил, у зв`язку з неможливістю усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта про порушення, а на теперішній час електропостачання відновлено, так як порушення усунуто.

Щодо позовних вимог про стягнення завданої моральної шкоди суд зазначає наступне.

Статтею 23 ЦК України встановлено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав та законних інтересів. Відповідно до частини другої цієї статті моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у пунктах 2, 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», спори про відшкодування заподіяної фізичній особі моральної (немайнової) шкоди розглядаються лише тоді, коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції або випливає з її положень; у випадках, передбачених законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди, а також при порушенні зобов`язань, які підпадають під дію Закону України «Про захист прав споживачів» чи інших законів, що регулюють такі зобов`язання і передбачають відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності, прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушення стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Право на відшкодування моральної шкоди відповідно до п.5 ч.1 ст.4 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі мають, якщо шкода завдана внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що підстав для відшкодування моральної шкоди позивачці немає, а відтак у задоволенні позовних вимог про відшкодування моральної шкоди слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 137, 141, 264, 265, 273 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про захист прав споживачів, стягнення моральної шкоди - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення було складено 11 жовтня 2019 року.

Суддя В. О. Заборський