"27" березня 2019 р. Справа № 363/1221/18
УХВАЛА

27 березня 2019 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі: головуючого - судді Баличевої М.Б., секретаря Рибки І.Є., за участю представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 та ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 про визнання договору купівлі продажу земельної ділянки недійсним, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 та ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 про визнання договору купівлі продажу земельної ділянки недійсним, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку.

В підготовчому судовому засіданні представником відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 заявлено клопотання про прийняття до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_4 зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_5 та ОСОБА_4, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 про визнання добросовісним набувачем.

Представник позивача ОСОБА_1 заперечував щодо прийняття до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов ОСОБА_2, оскільки їх спільний розгляд не є доцільним.

Інші учасники розгляду справи у підготовче судове засідання не зявилися.

Суд, вислухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про відмову у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємоповязані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Фактичний аналіз змісту вищенаведеної статті свідчить про те, що зустрічний позов - один з процесуальних засобів відповідача, який полягає в одночасному задоволенні власних вимог до позивача, так і в захисті від первинного позову.

Отже, зустрічний позов є один із засобів захисту відповідача проти вимог позивача. Тому він повинен повністю або частково унеможливити задоволення первинного позову.

При вирішенні даного питання, суд виходить з того, що зустрічний позов ОСОБА_2 не унеможливлює задоволення повністю або частково первісного позову.

Первісний позов та зустрічний позов заявлені між тими ж сторонами, але мають різні предмети спору, тому спільний розгляд первісного позову і зустрічного позову, поданного представником відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 на думку суду, призведе до затягування судового процесу, а тому прийняття зустрічного позову до провадження є недоцільним.

Зустрічний позов ОСОБА_2 доцільно розглядати лише після розгляду та ухвалення судового рішення по справі за вказаним позовомХідіряна С.О.

Беручи до уваги те, що вирішення питання про прийняття в провадження зустрічного позову є правом суду, а тому суд приходить до висновку про необхідність відмови у прийнятті зустрічної позовної заяви, однак, це не позбавляє останнього права звернутись до суду із зазначеним позовом в загальному порядку.

Керуючись ст. 193, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_5 та ОСОБА_4, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 про визнання добросовісним набувачем відмовити.

Повний текст ухвали складено 29 березня 2019 року.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий: М.Б. Баличева