Справа № 583/2316/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2019 року м. Охтирка Сумської області

Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді КОВАЛЬОВОЇ О.О. при секретарі АРТЕМЕНКО О.С.

без участі сторін справи та їх представників, без фіксації розгляду справи технічним комплексом Акорд, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Охтирка Сумської області цивільну справу за позовом

Державного агентства рибного господарства України в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Сумській області (місцезнаходження: вул. Першотравнева, 29, м. Суми) до ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

про відшкодування шкоди

встановив:

31.05.2019 року позивач звернувся до суду з позовом. Вимоги мотивував тим, що ОСОБА_2 06.05.2018 року на ставку Хухрянської дамби, що біля с. Хухра Охтирського району Сумської області, у нерестовий заборонений період на дерев`яному човні здійснював вилов риби забороненими знаряддями лову двома сітками з ліски. При цьому відповідачем було виловлено: пліток 134 штуки, линів 20 штук, сазана 1штука, карася сріблястого 1 штука, карасів золотих 4 штуки, чим заподіяв збитки рибному господарству України на загальну суму 15413 грн. 00 коп. Своїми діями гр. ОСОБА_2 порушив п. 3.15. Правил любительського і спортивного рибальства, відповідальність за яке передбачена ч.4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Постановою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 15.06.2018 року у справі № 583/2316/19 ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченогоч.4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. з конфіскацією знарядь лову. Постанова суду набрала законної сили. Згідно розрахунку матеріальної шкоди, ОСОБА_3 нанесено збитків рибному господарству України на суму 15413,00 грн. Посилаючись на викладене, просив стягнути з відповідача в рахунок відшкодування шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, на користь держави 15413 гривень.

В судове засідання представник позивача не прибув, подав заяву про розгляд справи у його відсутність, повідомив, що 17.09.2019 року відповідачем відшкодовано шкоду рибному господарству України в повному обсязі на суму 15413,00 грн, а тому просив суд стягнути з відповідача понесені судові витрати.

Відповідач, будучи належним чином сповіщеним про час та місце розгляду справи, до суду не прибув, про причини неявки не повідомив, суд визнав за можливе розглянути справу у відсутність відповідача.

Суд, дослідивши матеріали справи, надані докази, оцінивши їх в сукупності, дійшов наступного висновку:

Судом встановлено, що 06.05.2018 року близько 08.00 год. на ставку Хухрянської дамби, що біля с. Хухра, Охтирського району, Сумської області, у нерестовий заборонений період на дерев`яному човні здійснював вилов риби забороненими знаряддями лову, виготовленими із сітконастевого матеріалу двома сітками з ліски. Упіймав пліток 134 шт., линів 20 шт., сазан 1 шт. , карасів золотих 4шт., які занесені до Червоної книги України. Зазначене правопорушення підтверджується постановою суду від 15.06.2018 року № 583/2069/18.

ОСОБА_2 своїми діями заподіяв шкоду у розмірі 15413 гривень, яку розраховано на підставі Постанови Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

Постановою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 15.06.2018 року по справі № 583/2069/18 ОСОБА_4 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. в прибуток держави. Постанова суду набрала законної сили 26.06.2018 року.

Постановою Пленуму Верховного Суду України за №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення» (з наступними змінами) передбачено, що відповідно до принципу безпосередності судового розгляду рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення.

Згідно з положеннями ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом, а отже, виходячи з даних правил, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, якою встановлена вина притягнутої до адміністративної відповідальності особи, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову, з питань щодо того, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.

Таким чином, вина ОСОБА_4 , встановлена та в порядку ст. 82 ЦПК України, доказуванню не підлягає.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209 "Про затвердження такс обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів" здійснено розрахунок збитків, завданих відповідачем, згідно якого розмір збитку внаслідок незаконного вилову риби становить 15413,00 грн.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" посадові особи органів рибоохорони серед іншого здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження: здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів;

За змістом ст. 3 Закону України "Про тваринний світ" об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі; частини диких тварин (роги, шкіра тощо); продукти життєдіяльності диких тварин (мед, віск тощо). Об`єкти тваринного світу, а також нори, хатки, лігва, мурашники, боброві загати та інше житло і споруди тварин, місця токування, линяння, гніздових колоній птахів, постійних чи тимчасових скупчень тварин, нерестовищ, інші території, що є середовищем їх існування та шляхами міграції, підлягають охороні.

В статті 3 даного Закону зазначено, що громадяни відповідно до закону мають право: на загальне і спеціальне використання об`єктів тваринного світу; мати у власності окремі об`єкти тваринного світу; на компенсацію шкоди, завданої дикими тваринами.

Громадяни відповідно до закону зобов`язані: охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин; сприяти відтворенню відновлюваних об`єктів тваринного світу; використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Громадяни мають й інші права та обов`язки, передбачені законом.

Згідно зі ст. 63 Закону порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в: порушенні встановленого законодавством порядку надання об`єктів тваринного світу в користування; порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу.

Незаконно добуті (зібрані) об`єкти тваринного світу, виготовлена з них продукція, знаряддя правопорушень підлягають безоплатному вилученню в установленому законом порядку.

Відповідно до ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні і у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Незаконно добуті в природі ресурси та виготовлена з них продукція підлягають безоплатному вилученню, а знаряддя правопорушення - конфіскації.

Одержані від їх реалізації доходи спрямовуються в Автономної Республіки Крим і місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу.

Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

За змістом ст. 69 Закону України "Про тваринний світ" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Разом з тим, після пред"явлення позивачем позову до суду та відкриття провадження у справі, відповідачем сплачено майнову шкоду в розмірі 15413,00 грн., що підтверджуєьбся квитанцією від 17.09.2019 року.

Таким чином, вимоги позивача про стягнення з ОСОБА_4 майнової шкоди в розмірі 15413, 00 грн. задоволені відповідачем до ухвалення рішення судом, а тому підстави для задоволення позову відсутні.

Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, ухвалою суду від 14.06.2019 судом відкрито спрощене позовне провадження та надано відповідачу 15 - денний строк на подання відзиву на позов з дня вручення ухвали про відкриття провадження.

17.09.2019 року ОСОБА_3 задоволені вимоги позивача та сплачено майнову шкоду в повному обсязі

З урахуванням наведеного та у зв`язку з тим, що відповідачем задоволені вимоги після пред`явлення позову до суду та розгляд справи вирішувався в порядку спрощеного провадження, а тому судові витрати підлягають стягненню з відповідача у повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 10, 20, 37, 52 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів", ст. ст. 47, 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. ст. 3, 10, 11, 34, 52-1, 59, 63 Закону України "Про тваринний світ", ст. ст. 22, 180, 1166 ЦК України, ст.ст. 3, 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 142, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,

ухвалив:

В задоволенні позовних вимог Державного агентства рибного господарства України в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Сумській області (місцезнаходження: вул. Першотравнева, 29, м. Суми) до ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про відшкодування шкоди відмовити.

Стягнути на користь Управління Державного агентства рибного господарства у Сумській області (місцезнаходження: вул. Першотравнева, 29, м. Суми, ) з ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати в сумі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одну) гривну 00 копійок.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Сумського апеляційного суду через Охтирський міськрайонний суд Сумської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Охтирського міськрайонного суду

Сумської області О.О. КОВАЛЬОВА