Пров. №2/766/3413/19
28 жовтня 2019 року м. Херсон
Херсонський міський суд Херсонської області в складі:
головуючого судді Ус О.В.,
секретар судового засідання Неменко Ю.М.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_3 , треті особи: Служба у справах дітей виконавчого комітету Дніпровської районної у м. Херсоні ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням-
Позивач 10.08.2018 р. звернулась до суду з позовом в якому просила визнати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням №59 у АДРЕСА_2 , мотивуючи тим, що їй на праві приватної власності належить вищевказане житлове приміщення, в якому зареєстровані її чоловік, дочка, онук та відповідачі які не є її родичами та взагалі фактично ніколи не проживали у вказаному приміщенні. Позивач зареєструвала місце проживання відповідачів за адресою своєї кімнати у гуртожитку на прохання її сина ОСОБА_7 , який раніше перебував з відповідачем ОСОБА_2 у фактичних шлюбних відносинах. Жодних перешкод у користуванні житлом ОСОБА_2 та її дочці ОСОБА_3 позивач не чинила, вони добровільно визначили собі інше місце проживання і спірним житловим приміщенням не користувались та не користуються по цей час. Перебування на реєстраційному обліку відповідача та її дочки, які фактично не мешкають за вказаною адресою створює позивачу перешкоди у користуванні належним їй житловим приміщенням, вона змушена сплачувати комунальні послуги за всіх осіб, зареєстрованих у приміщенні, незалежно від того, чи вони там проживають.
Ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області Хайдарової І.О. від 11.01.2018р. відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання.
Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.01.2019 р., головуючим у справі визначена суддя Ус О.В.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 01.02.2019 року справу прийнято до провадження судді Ус О.В. в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судовий розгляд.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 17.05.2019 року задоволено клопотання представника позивача про виклик та допит свідків у зв`язку з чим розгляд справи відкладено.
В судовому засіданні, яке відбулось 10.10.2019 року представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі та дав пояснення аналогічні викладеним в позові обставинам. Проти розгляду справи у відсутності відповідача та ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини не явки суду не відомі, відзив суду не подавала.
Представник Служби у справах дітей виконавчого комітету Дніпровської районної у м. Херсоні ради в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини не явки суд не повідомляв.
Треті особи ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в судове засідання не з`явились в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують просять позов задовольнити.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Допитана в судовому засіданні, яке відбулось 10.10.2019 року в якості свідка ОСОБА_8 суду пояснила, що є сусідкою позивача. Відповідач у кімнаті 59 ніколи не проживала, вона проживала в іншій кімнаті на третьому поверсі, а потім на четвертому. Вона дуже давно не проживає у гуртожитку.
Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_9 суду пояснила, що позивач її сусідка по гуртожитку. Відповідач та її донька не проживають в кімнаті 59 та ніколи там не проживала, її тільки зареєстрували у кімнаті, однак вона там не жила, з дитинства жила в іншій кімнаті, де вона наразі проживає їй не відомо. Свідок буває часто в гостях у позивача, та в кімнаті речей відповідача не бачила, перешкод позивач їй не чинила.
В судове засідання 28.10.2019 року сторони не з`явились, представником позивача подано заяву про розгляд справи за його відсутності.
Суд, заслухав вступне слово представника позивача, встановивши обставини справи, перевіривши їх доказами, та допитавши свідків, вважає позов таким, що підлягає задоволенню за наступних підстав.
ОСОБА_1 є власником житлового приміщення №59 у АДРЕСА_2 , що підтверджено свідоцтвом про право власності виданим 19.06.2016 року Управлінням обліку, розподілу та приватизації житла Херсонської міської ради та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №68707283 від 22.09.2016 року (арк. справи 8, 9).
Згідно довідки №1578 виданої 08.2018 року Комунальним підприємством «Дніпровський» Виконавчого комітету Херсонської міської ради вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрвоана за адресою: АДРЕСА_3 , разом з нею за даною адресою зареєстровані 6 чоловік: ОСОБА_4 (чоловік), ОСОБА_5 (дочка), ОСОБА_6 (онук), ОСОБА_2 та ОСОБА_3 2008 р.н. (арк. справи 15).
Відповідно до Акту затвердженого директором КП «Дніпровський» 02.08.2018 року вбачається, що за адресою: АДРЕСА_3 зі слів сусідів зареєстровані, але не проживають ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (арк. справи 16).
Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Частиною 1 ст. 317 ЦК України передбачено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Згідно ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та відповідно ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ст. 391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Як зазначено в постанові Верховного Суду України № 6-57цс11 від 16 січня 2012 року у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, зокрема, шляхом зняття особи з реєстрації місця проживання, пред`явивши разом з тим одну із таких вимог: 1) про позбавлення права власності на житлове приміщення; 2) про позбавлення права користування житловим приміщенням; 3) про визнання особи безвісно відсутньою; 4) про оголошення фізичної особи померлою.
Наявність реєстрації відповідачів у квартирі за вище вказаною адресою позбавляє можливості позивача здійснювати право власності у повному обсязі.
Вирішуючи питання стосовно визнання малолітньої дитини, такою, що втратила право користування житловим приміщенням, суд виходить з наступного
Відповідно до ст.29 ЦК України, місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово. Місцем проживання фізичної особи у віці від десяти до чотирнадцяти років є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з яким вона проживає.
Постановою Верховного Суду від 06.02.2018 року у справі № 229/3757/15-ц сформовано правовий висновок, відповідно до якого малолітня особа позбавляється права користування житловим приміщенням, якщо вказане приміщення не є місцем проживання її батьків або одного з них, з ким вона фактично проживає.
У відповідності до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
В судовому засіданні достовірно встановлено, що відповідачі у вищевказаній квартирі не проживають, та не проживали, встановлені обставини дають суду підстави зробити висновок, що відповідач - ОСОБА_2 , не мешкаючи в спірному житловому приміщенні без поважних причин, втратила право користування житловим приміщенням, оскільки право проживання малолітньої дитини є похідним від права матері, то і малолітня дитина ОСОБА_3 , 2008 р.н., втратила право користування житловим приміщення, в зв`язку з чим відповідачі підлягають визнанню такими в судовому порядку.
Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні.
Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися.
Рішення в повному обсязі складене 01 листопада 2019 року.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 316, 317, 319 ЦК України, ст.ст. 12, 76, 81, 90, 235, 258, 263-265, 268, 273, 279, 280-283, 352, 354 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_3 , треті особи: Служба у справах дітей виконавчого комітету Дніпровської районної у м. Херсоні ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ) та малолітню ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адреою: АДРЕСА_3 ) такими, що втратили право користуванняжитловим приміщенням кімнати АДРЕСА_2

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Згідно загального порядку оскарження, рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СуддяО. В. Ус