overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 496/3651/19
Провадження № 2/496/1741/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2019 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Галич О.П., вивчивши матеріали цивільного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним майном подружжя, -

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача адвокат Підопригора Є.М. звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання майна спільним майном подружжя.

Позовна заява була подана з порушенням вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 та ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме представником позивача не зазначено ціну позову щодо позовної вимоги майнового характеру з урахуванням якої потрібно доплатити судовий збір, а також не сплачено судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру у сумі 768,40 гривень (про визнання житлового будинку з надвірними спорудами спільним майном подружжя) та позовну вимогу майнового характер (виділення в користування Ѕ частини земельної ділянки ОСОБА_1 ).

У зв`язку з цим ухвалою суду від 27 вересня 2019 року позовна заява була залишена без руху, та відповідно до ст. 185 ЦПК України, позивачу було надано строк для усунення недоліків.

Ухвалу про залишення позову без руху позивачу було направлено 02 жовтня 2019 року рекомендованим листом.

Ухвалу суду про залишення позову без руху позивач отримав 09 жовтня 2019 року, що підтверджується підписом у поштовому повідомленні.

Станом на 01 листопада 2019 року від позивача жодних заяв або клопотань на виконання вказаної ухвали суду не надійшло.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

В своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, враховуючи, що позивачем у встановлений судом строк не усунуті недоліки, то відповідно до ст. 185 ЦПК України заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 185, 259-260 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним майном подружжя - вважати неподаною та повернути позивачу з усіма доданими до неї документами.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Біляївський районний суд Одеської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцятиднів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.П. Галич
Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
СУДОВИЙ НАКАЗ
03.04.2019 року Номер справи № 279/1193/19 Провадження №2-н/279/64/19
Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Шульги О.М., по заяві ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання чотирьох неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, дочки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, дочки ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4, керуючись ст.ст. 180, 180-183, 191 Сімейного кодексу України, згідно яких батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття, а розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини, але не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку; п.7 ч.1 ст.168 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до положень якого під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обгрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті,
1. Стягувати з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, уродженця с.Горщик, Коростенського району, Житомирської області, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1, аліменти на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_7, проживаючої за адресою: АДРЕСА_2, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1, паспорт серії НОМЕР_3 виданий Коростенським РС УДМС України в Житомирській області 01.04.2016 року, РНОКПП НОМЕР_2, на утримання чотирьох неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, дочки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, дочки ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4, в розмірі 1/2 частки всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на кожну дитину, починаючи з 07.03.2019 року та до досягнення дітьми повноліття.
Згідно з п.1 ч.1 ст.430 Цивільного процесуального кодексу України судовий наказ в частині стягнення аліментів в межах суми платежу за один місяць допустити до негайного виконання.
Надіслати боржникові копію судового наказу та копію заяви стягувача з копіями доданих до неї документів.
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя Коростенського
міськрайонного суду: Шульга О.М.
Відповідно до ч.3 ст.167, ч.1 ст.170 ЦПК України судовий наказ апеляційному оскарженню та скасуванню не підлягає.
Згідно ст.170 ЦПК України боржник не наділений правом на подання заяви про скасування судового наказу про стягнення аліментів, а має право звернення до суду з позовом про зменшення розміру аліментів.
Судовий наказ набирає законної сили негайно після видачі та видається стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ може бути звернений до виконання до досягнення дітьми повноліття.
Строк пред'явлення судового наказу до виконання в частині стягнення судового збору - три місяці.
Судовий наказ набрав чинності ___________________________________
Судовий наказ видано стягувачеві __________________________________
Суддя Коростенського
міськрайонного суду: Шульга О.М.
ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В А Л А

04 квітня 2019 року

м. Харків

справа № 623/2817/17

провадження № 22-ц/818/1974/19

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Тичкової О.Ю.,

суддів колегії ОСОБА_1, ОСОБА_2

за участю секретаря - Сватенко Н.В.

учасники справи:

позивач за первісним позовом, відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_3,

відповідач за первісним позовом, позивач за зустрічним позовом ОСОБА_4,

третя особа ОСОБА_5,

розглянувши клопотання ОСОБА_4 про розгляд справи у режимі відеоконференції по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 28 січня 2019 року у складі судді Герцова О.М.,

у с т а н о в и в :

Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 28 січня 2019 року заяву ОСОБА_3 про ухвалення додаткового рішення задоволено. Доповнено рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 21 травня 2018 року новим абзацом: «Зобовязати ОСОБА_4 повернути ОСОБА_3 автомобіль марки «HYUNDAI ACCENT», свідоцтво про реєстрацію СХТ 442276 від 15 жовтня 2015 року, із чужого незаконного володіння».

На зазначену ухвалу суду ОСОБА_4 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 01 березня 2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 28 січня 2019 рокута справа призначена до розгляду.

01 квітня 2019 року ОСОБА_4 звернувся до суду апеляційної інстанції з клопотанням про розгляд справи у режимі відеоконференції, забезпечення проведення якої просить доручити Ізюмському міськрайонному суду Харківської області області.

Відповідно до ч. 1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обовязковою.

Для забезпечення швидкого та ефективного відправлення правосуддя, а також недопущення порушення розумних строків апеляційного розгляду справи, судова колегія вважає за необхідне призначити до розгляду дану справу, шляхом проведення судових засідань в режимі відеоконференції.

Керуючись ст. 212 ЦПК України суд,

У Х В А Л И В:

Призначити справу за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 28 січня 2019 року до розгляду Харківським апеляційним судом в судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні Ізюмського міськрайонного суду Харківської області на 12-00 год. 13 травня 2019 року, за адресою: вулиця Соборна, 52, м. Ізюм, Харківська область, 64309.

Доручити забезпечення проведення відеоконференції Ізюмському міськрайонному суду Харківської області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий - О.Ю.Тичкова

Судді - А.В.Котелевець

ОСОБА_1
Справа № 654/859/19
Провадження № 2-о/654/44/2019
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.04.2019 м. Гола Пристань

Суддя Голопристанського районного суду Херсонської області Францішко Ю. В. ознайомившись з матеріалами заяви ОСОБА_1 про визнання особи безвісно відсутньою,

В С Т А Н О В И В:

До Голопристанського районного суду надійшла заява ОСОБА_1 про визнання особи безвісно відсутньою.

Ознайомившись з матеріалами заяви встановлено, що заявником не виконано вимоги п. 2 ч. 2 ст. 175 ЦПК України.

Так, згідно п. 2 ч. 2 ст. 175 ЦПК України, заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Частиною 3 статті 294 ЦПК України передбачено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно ч. 4 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника та заінтересованих осіб.

Однак в тексті заяви про визнання особи безвісно відсутньою, заявником ОСОБА_1 взагалі не зазначено заінтересовану особу.

Крім цього, в порушення вимог ст. 306 ЦПК України, у вищевказаній заяві не зазначено, для якої мети необхідно заявникові визнати фізичну особу безвісно відсутньою; обставини, що підтверджують безвісну відсутність фізичної особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про визнання особи безвісно відсутньою залишити без руху.

Надати строк для усунення зазначених в ухвалі суду недоліків на протязі пяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання вказаних вимог, заява буде вважатись неподаною і повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: ОСОБА_2
Справа № 660/268/18
Номер провадження 2-с/660/1/19
УХВАЛА

про призначення розгляду заяви про скасування судового наказу

03 квітня 2019 рокусмт Нововоронцовка

Суддя Нововоронцовського районного суду Херсонської області Каневський В.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу.

Підстави для відмови у прийнятті заяви про скасування судового наказу до розгляду, чи її повернення, відсутні.

Керуючись ст.171 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу прийняти до розгляду.

Призначити розгляд заяви на 10 год. 30 хв. 04 квітня 2019 року в приміщенні Нововоронцовського районного суду Херсонської області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_2
Справа № 661/1605/19
Провадження № 2/661/600/19
У Х В А Л А

02 квітня 2019 року

Суддя Новокаховського міського суду Херсонської області Матвєєва Н.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання.

Проте, позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 95, 175 ЦПК України, а саме:

- в позовній заяві неправильно вказано по батькові позивача;

-письмові докази, які долучені до матеріалів справи не завірені належним чином;

-відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи;

-відсутнє підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, в порушення правил ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Так, відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою судовий збір підлягає сплаті в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У позовній заяві ОСОБА_1 заявив дві вимоги немайнового характеру, проте до позову додано квитанцію, що підтверджує сплату позивачем судового в сумі 764,80 грн. Таким чином, при подачі даного позову ОСОБА_1 не доплачено судовий збір у сумі 772 грн. (768,40 грн. + 768,40 грн. - 764,80 грн.).

На підставі ч.1 ст.185 ЦПК України суд, встановивши, що заява подана без додержанням вимог, викладених у статтях 175 та 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

За таких обставин, зазначені недоліки підлягають усуненню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання, залишити без руху і надати строк для усунення недоліків.

Якщо у строк десять днів з моменту одержання ухвали зазначенні вимоги не будуть виконані, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Суддя Н. В. Матвєєва
Провадження № 2/760/5203/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2019 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л.А., розглянувши клопотання позивача ОСОБА_1 про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про припинення права спільної часткової власності, визнання права власності в порядку відшкодування збитків, шкоди та упущеної вигоди, усунення перешкод у користуванні квартирою у порядку загального позовного провадження, суддя

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом і просить:

- зобов`язати відповідачів не чинити йому перешкод у користуванні частиною првиаптного житла;

- припинити право власності ОСОБА_4 на її частку квартири;

- визнати за ним право власності на частини квартири по вулПітерській, АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 і яспадкоємцями якої є ОСОБА_2 та ОСОБА_5 ;

- стягнути з відповідачів моральну шкоду, витрати на проведення ремонтів, монтаж лічильників, комунальний борг, шкоду збитки та втрачену вигоду;

- зобов`язати БТІ м. Києва та державних реєстраторів внести зміни в держану реєстрацію права власності житла, яка проведена на ОСОБА_4 .

Ухвалою суду від 27 травня 2019 року в справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Позивач звернувся до суду з заявою проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та перехід до її розгляду за правилами загального позовного провадження.

Відповідачі заперечень щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не подавали.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до п.1 ч.1, ч.ч.2,3 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються, в тому числі, малозначні справи.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Справи, які не можуть бути розглянути в порядку спрощеного позовного провадження, визначені в частині 4 даної статті.

Таким чином, дана справа не відноситься до даної категорії справ, а тому підстави для задоволення клопотання відсутні.

Керуючись ст.ст.19, 274, 187 ЦПК України,суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.А.Шереметьєва
Справа № 367/1342/19
Провадження №2/367/3636/2019
РІШЕННЯ

Іменем України

04 квітня 2019 року Ірпінський міський суд Київської області в складі головуючої судді Оладько С.І

при секретарі Манілець А

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м.Ірпені цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду із позовом, відповідно до якого просить розірвати шлюб із відповідачем,поскільки у них різні погляди на життя, на сім»є,на ведення домашнього господарства,з червня 2018р вони проживають окремо,спільне господарство не ведуть ,спільного бюджету не мають.

Позивач у підготовче судове засідання не з»явився,подав до суду заяву,згідно якої просить справу розглянути за його відсутності,позов просить задовольнити.

Відповідач у підготовче судове засідання не з»явилась, до суду надійшла заява,згідно якої відповідач позов визнає ,справу просить розглянути за її відсутності.

Суд ,вивчивши матеріали справи,вважає позовну заяву такою,що підлягає до задоволення.

У судовому засіданні встановлено,що сторони по справі зареєстрували шлюб 14.09.2007 р.Від шлюбу мають доньку ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_1. Сторони не проживають однією сім»єю,не ведуть спільне господарство,не підтримують подружніх відносин,проживають окремо. При таких обставинах суд вважає подальше збереження сім»ї шкодить інтересам сторін та їхньої дитини,а тому шлюб необхідно розірвати.

Враховуючи,що сторони по справі в судове засідання не з"явились,відповідно до ст. 247 ч 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

На підставі ст.109-112 Сімейного Кодексу України, керуючись ст.ст. 4,10,76,264-265,268 , 273 ,365 ЦПК України суд,

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ,зареєстрований 14.09.2007 року відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції м.Києва, актовий запис №1276.

Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище «ОСОБА_2».

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на протязі 30 днів з дня складання повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи,якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення,якщо його не скасовано,набирає законної сили після повернення апеляційної скарги ,відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Копію рішення суду направити сторонам по справі для відома.

Суддя: С.І. Оладько