КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У х в а л а

м. Київ Справа № 754/12249/19

23 жовтня 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді Судової палати з розгляду цивільних справ Ратнікової В.М., перевіривши виконання вимог ст. 354, ст. 356 ЦПК України за апеляційною скаргою заявника ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 22 серпня 2019 року, постановлену під головуванням судді Клочко І.В., про відмову у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 про вставлення фактів, що мають юридичне значення, заінтересована особа: Деснянський районний в м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану,-

в с т а н о в и в:

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 22 серпня 2019 року відмовлено у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 про вставлення фактів, що мають юридичне значення, заінтересована особа: Деснянський районний в м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, 15 жовтня 2019 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 22 серпня 2019 року та направити для справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Перевіривши виконання вимог ст.ст. 354, 356 ЦПК України, вважаю, що апеляційна скарга на ухвалу суду підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Так, ч. 3 ст. 357 ЦПК України встановлює, що апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Стаття 354 ЦПК України передбачає, що апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 354 ЦПК України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Так, з матеріалів справи вбачається, що копію ухвали суду від 22 серпня 2019 року, отримала представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с. 29).

Апеляційна скарга на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 22 серпня 2019 року подана апелянтом 15 жовтня 2019 року, тобто з пропуском строку визначеного ст. 354 ЦПК України.

Оскільки оскаржувана ухвала заявнику не була вручена у день її складення, а її отримано 01 жовтня 2019 року, тому з урахуванням ст. 354 ЦПК України апелянт має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Проте, в апеляційній скарзі ОСОБА_1 не просить поновити пропущений строк на апеляційне оскарження судового рішення та не надає обґрунтованої заяви про поновлення строку.

За наведених обставин, суд пропонує апелянту усунути вищевказані недоліки апеляційної скарги шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду обґрунтованої заяви про поновлення визначеного в ст. 354 ЦПК України п`ятнадцятиденного строку на апеляційне оскарження ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 22 серпня 2019 року із зазначенням підстав пропуску.

Також згідно з п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (384,20 грн.).

До апеляційної скарги заявник ОСОБА_1 подала клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги посилаючись на те, що вона є пенсіонеркою та немає інших джерел доходу.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, вважаю, що дане клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України передбачає, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

За правилом ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою звільнити від сплати судового збору за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2) або якщо про відстрочення збору клопочуть позивачі, які є а) військовослужбовцями; б) батьками, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину - інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокою матір`ю (батьком), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину - інваліда; г) членом малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; г) особою, яка діє в інтересах малолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вирішення питання щодо звільнення від сплати судового збору здійснюється у відповідності до загальних принципів цивільного судочинства, зокрема, принципу змагальності, відповідно якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з принципом змагальності, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження свого майнового стану, ОСОБА_1 надала копію довідки, Управління ПФУ Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві, в якій зазначено, що вона перебуває у них на обліку, отримує пенсію за віком, та за період з листопада 2018 року по жовтень 2019 року отримала 25 274, 21 грн.

Разом з тим, 19 серпня 2019 року ОСОБА_1 подала заяву про встановлення факту належності до національності до суду першої інстанції та сплатила судовий збір в розмірі 768, 40 грн., доказів на підтвердження того, що з серпня по жовтень 2019 року її майновий перешкоджав сплаті судового збору у розмірі 384,20 грн. за подачу апеляційної скарги на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 22 серпня 2019 року матеріали справи не містять та апелянтом надано не було.

Обставин, визначених ст. 8 Закону України «Про судовий збір», за наявності яких суд може звільнити від сплати судового збору не встановлено.

Таким чином, заявляючи клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги ОСОБА_1 не навела доводів та не подала доказів на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору в розмірі 384,20 грн.

З огляду на вказане, клопотання апелянта ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 22 серпня 2019 року не підлягає задоволенню як таке, що є необґрунтованим і не доведеним.

Оскільки в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору було відмовлено, вважаю, що апеляційна скарга на ухвалу суду підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Частина 4 ст. 356 ЦПК України встановлює, що до апеляційної скарги додається, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Стаття 185 ЦПК України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За наведених обставин, суд пропонує апелянту усунути зазначені недоліки апеляційної скарги шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду оригіналу документу про доплату судового збору на суму 384,20 грн. за реквізитами: одержувач - УК у Солом.р-ні/Соломян р-н/22030101, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA6080024, МФО банку: 899998, код отримувача (ЄДРПОУ) 38050812 та/або належні та допустимі докази на підтвердження звільнення апелянта від сплати судового збору.

Керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

у х в а л и в:

У задоволення клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 22 серпня 2019 року - відмовити.

Апеляційну скаргу заявника ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 22 серпня 2019 року, постановлену під головуванням судді Клочко І.В., про відмову у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 про вставлення фактів, що мають юридичне значення, заінтересована особа: Деснянський районний в м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог даної ухвали в частині подання обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин, у відкритті апеляційного провадження за скаргою буде відмовлено.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог даної ухвали в частині подання на адресу суду оригіналу документу про сплату судового збору у визначений строк, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Суддя: