Суддя Клименко А. М.
Справа № 644/5544/19
Провадження № 2/644/1900/19
Справа № 644/5544/19
Рішення

Іменем України

25 жовтня 2019 року.

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Клименка А.М.,

з участю секретаря судових засідань - Добродій В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Харківська міська рада, про зобов`язання перевести житловий будинок у первісний стан,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 і просила зобов`язати відповідача перевести житловий будинок літ. «А-1» у домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , у первісний стан шляхом перебудови власними силами або за власний рахунок.

В обґрунтування позову позивач посилався на те, що йому на праві власності належить домоволодіння АДРЕСА_1 Співвласником домоволодіння АДРЕСА_2 ОСОБА_2 була зроблена самовільна реконструкція будинку літ. «А-1». Самовільна перебудова була виконана з лекгозаймистих матеріалів на відстані менше одного метра від житлового будинку позивача.

Ухвалою суду від 29 липня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідач ОСОБА_2 заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження, клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін чи відзив на позов суду не подав, про розгляд справи повідомлявся належним чином, про що свідчать рекомендовані листи суду, направлені за зареєстрованим місцем проживання відповідача та повернуті суду через відсутність адресату.

Представник третьої особи - Харківської міської ради про розгляд справи був належним чином повідомлений, про що свідчать зворотні поштові повідомлення про отримання рекомендованих листів суду з судовими повістками.

Враховуючи, що судом здійснені усі передбачені ст. 128 - ст. 130 ЦПК України можливості для повідомлення відповідача, місце проживання якого зареєстровано у встановленому законом порядку, про розгляд справи, інший порядок повідомлення відповідача про розгляд справи чинним ЦПК України не передбачений, суд вважає за можливе розглянути справу.

Вивчивши матеріали справи, оцінивши надані позивачем докази, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає. До такого висновку суд дійшов виходячи з наступного…

Судовим розглядом встановлено, що відповідно до припису № 1246 - Пр-З-З від 27 листопада 2018 року встановлено факт виконання ОСОБА_2 будівельних робіт з будівництва (реконструкції) житлового будинку, виконуються роботи з монтажу конструкції зовнішніх стін, без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, що є порушенням п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудування діяльності», ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз. 2 п. 5 п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (а.с. 19).

Приписом № 1246 - Пр - У - З від 27 листопада 2018 року ОСОБА_2 повідомлено про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 20).

Згідно з копією постанови № 1246-П від 03 грудня 2018 року ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП, та накладено стягнення у вигляді штрафу і розмірі 5950 грн. (а.с. 16).

Згідно ч. 1, 2 ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без належного дозволу чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього .

Частиною 7 ст. 376 ЦК України передбачено, що у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Таким чином, слід дійти висновку, що діючим законодавством передбачена можливість знесення самочинного будівництва чи проведення перебудови за позовом лише відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування, і то у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил, та в разі неможливості проведення відповідної перебудови або відмови особи, яка здійснила (здійснює) будівництво від її проведення.

В той же час, за позовом громадянина рішення про знесення самочинного будівництва може бути ухвалено судом на підставі ст. 391 ЦК України в разі доведеності ним факту створення йому перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном при неможливості усунення цих перешкод в інший спосіб.

Відповідно до вимог ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Матеріали справи не містять достатніх та допустимих доказів у підтвердження того факту, що проведена відповідачем самовільна реконструкція будинку створює позивачу перешкоду у здійсненні його права користування та розпорядження належним йому майном, становить реальну загрозу його життю чи здоров`ю.

Відповідно до ч. 2 ст. 76 ЦПК України процесуальною формою доказів по справі можуть бути письмові, речові і електронні докази, висновки експертів, показання свідків.

Суд зазначає, що позивач не надав суду жодного доказу у підтвердження факту створення відповідачем перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження майном, а крім того, матеріали справи взагалі не містять доказів в підтвердження того, що позивач є власником житлового будинку АДРЕСА_1 , і тому позов задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст. ст. 10, 15, 76, 81, 88, 209, 212, 215 ЦПК України, ст. ст. 376, 391 України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 (паспорт НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа - Харківська міська рада (, м. Харків, майд. Конституції, буд. 7), про зобов`язання перевести житловий будинок у первісний стан. - відмовити.

Судові витрати віднести за рахунок держави.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання його повного тексту шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через районний суд.

Суддя: