У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" березня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Арапіної Н.Є.

з секретарем Юдицьким К.О.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника відповідача Акціонерного товариства «Нормак» про застосування заходів процесуального примусу,

в с т а н о в и в:

позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Нормарк» про вилучення продукції із продажі у зв'язку з ненаданням необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про споживчу продукцію та описи, що вводять в оману, та з урахуванням відсутності експертних, наукових та інших об'єктивних підтверджень вигаданих чи перебільшених переваг споживчої продукції.

До суду надійшло клопотання представника відповідача про застосування до позивача заходів процесуального примусу за зловживання ним своїми процесуальними правами, оскільки позивач неодноразово звертався до Дніпровського районного суду м. Києва з позовними заявами до тих самих відповідачів, з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Сторони в судове засідання не з'явилися, хоча про місце і час розгляду справи повідомлені належним чином. До суду надійшли заяви позивача та представника відповідача про розгляд справи за їх відсутності.

На підставі ст. 247 ч.2 ЦПК України справа розглянута за відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами.

Згідно ч.1 ст. 143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов'язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Відповідно до п.5 ч.1 ст. 144 ЦПК України заходами процесуального примусу є, зокрема, штраф.

Відповідно до ч.1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов'язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; 5) порушення заборон, встановлених частиною дев'ятою статті 203 цього Кодексу.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Однак представником відповідача не надано належних та допустимих доказів неодноразового звернення позивача до Дніпровського районного суду з позовними заявами до тих самих відповідачів, з тим самим предметом та з тих самих підстав.

За встановлених обставин, суд приходить висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання представника відповідача Акціонерного товариства «Нормак» про застосування заходів процесуального примусу.

Керуючись ст.ст. 44, 143, 144, 148, 260, 261, 353, 354 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання представника відповідача Акціонерного товариства «Нормак» про застосування заходів процесуального примусу відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Оскарження такої ухвали не перешкоджає розгляду справи.

Суддя Н.Є.Арапіна