Справа № 640/4999/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" червня 2019 р. Київський районний суд м.Харкова в складі:

головуючого судді Бородіної Н.М.

за участю секретаря Кострової О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( паспорт НОМЕР_2 виданий Ватутінським РУ МВСУ у АДРЕСА_2 ) про стягнення аліментів, -

встановив:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся у суд з позовом до відповідача, ОСОБА_2 , про стягнення аліментів на дитину.

Провадження у справі відкрито.

До суду від відповідача надійшло два клопотання про проведення судового засідання 03.06.2019р. та 20.06.2019р. в режимі відеоконференції із Деснянським районним судом м.Києва, оскільки він проживає в м.Києві.

Судове засідання 03.06.2019р. не відбулося, у зв`язку із перебуванням головуючого у нарадчій по кримінальній справі, тому клопотання задоволенню не підлягає.

Питання участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції регулюється ст. 212 ЦПК України, частиною п`ятою якої передбачено, що суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом, тобто, прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду.

Згідно ч. 2 вказаної статті, учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Клопотання про проведення судового засідання 20.06.2019р. подане до суду за три дні до судового засідання та за відсутності доказів направлення іншим учасникам справи, що унеможливлює його задоволення та проведення.

Крім того, аналіз наведеної норми закону свідчить, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони.

Випадки, в яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції не визначені у законі. Проте, необхідність здійснення відеоконференції, на думку суду, визначається з врахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою.

Явка відповідача у судове засідання не визнана обов`язковою, при цьому відповідачем подані відзив та заперечення на позов.

Також суд вважає, що проведення судового засідання у цій справі в режимі відеоконференції може значно ускладнити розгляд справи та збільшити час проведення судового розгляду, оскільки в Київському районному суді м.Харкова працює 16 суддів, тоді як усього декілька залів мають технічну можливість проводити засідання в режимі відео конференції.

Крім того, згідно оголошення розміщеного на сайті Деснянського районного суду м.Києва у вказаному суді для проведення відеоконференцій виділено один зал та запропоновано бронювання майданчику для проведення відеоконференції.

Вказані обставини значно ускладнять розгляд справи про стягнення аліментів.

Враховуючи відсутність виключних обставин для здійснення розгляду справи в режимі відеоконференції, а також технічну неможливість, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання позивача про проведення у даній справі судових засідань в режимі відеоконференції.

Також до суду від позивача надійшли збільшення позовних вимог від 22.05.2019р., якими позивач фактично змінює позовні вимоги, а також збільшення позовних вимог від 13.06.2019р., якими позивач заявляє додаткові вимоги.

Відповідно до п.2 ч.2, ч.3 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Матеріали справи свідчать, що дана справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Перше судове засідання по розгляду даної справи по суті відбулось 15.05.2019р.

Тобто позивачем пропущений процесуальний строк встановлений законом для зміни предмету позову та його збільшення.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду.

Враховуючи пропуск позивачем строку її заяви підлягають залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 49, 126, 212, 260 ЦПК України, суд-

ухвалив :

У задоволенні клопотань відповідача про проведення у даній справі судових засідань за його участю в режимі відеоконференції - відмовити.

Залишити без розгляду заяви позивача від 22.05.2019р. та від 13.06.2019р.

Ухвала підлягає оскарженню в частині залишення заяв без розгляду, шляхом подачі в 15-денний строк з дня її проголошення, апеляційної скарги, через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Бородіна Н.М.