Справа № 309/3430/18
Провадження № 2/309/469/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2019 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в особі головуючого судді Кемінь В.Д.

з участю секретаря судового засідання Плиска Т.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася в суд з позовом до відповідача про розірвання шлюбу. Посилається на те, що проживала в шлюбі з відповідачем, який зареєстровано 17.05.2013 року у виконкомі Хижанської сільської ради Виноградівського району Закарпатської області за актовим записом №3. Від шлюбу у них народилося троє дітей: донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 та син ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 В даний час сторони припинили шлюбні відносини, проживають окремо. Причиною розірвання шлюбу позивачка вказує те, що вони з відповідачем мають різні погляди на шлюб та сімю, між ними втрачено довіру та повагу і відповідач часто допускав вживання спиртного, внаслідок чого між ними виникали сварки та непорозуміння. Їхній шлюб існує лише формально та не виконує свого прямого призначення. Просила шлюб укладений між ними та розірвати без надання строку на примирення і дітей залишити на вихованні та утриманні біля неї. Майнового спору позивачкою не заявлено і питання про зміну прізвища після розірвання шлюбу не ставилося.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_6 не зявилися, до суду представник позивачки подала заяву про розгляд справи у їхній відсутності. Позовні вимоги підтримала та просила суд їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання подав заяву в якій просив суд розглядати справу у його відсутності. Позовні вимоги визнав та не заперечив, щодо їх задоволення. Після розірвання шлюбу просив залишити неповнолітню доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 біля нього, так як остання залишилася з ним і постійно проживає біля нього та не бажає переїздити до с. Довге Іршавського району, де фактично проживає позивачка з двома їхніми дітьми.

Процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення, відновлення провадження, надання строку на примирення, тощо) судом не проводилось.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, з урахуванням заяв учасників процесу про слухання справи за їх відсутності, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. З роз'яснень Пленуму Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», вбачається, що у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Відповідно до ст.ст. 110-112 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них. Згідно ст.24 СК України від 10.01.2002 року зі змінами та доповненнями «шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається…». Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою «чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання».

Судом встановлено, що сторони проживають в шлюбі зареєстрованому 17.05.2013 року у виконкомі Хижанської сільської ради Виноградівського району Закарпатської області за актовим записом №3. Від шлюбу у них народилося троє дітей: донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 та син ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 На час розгляду справи в суді двоє дітей сторін, а саме донька ОСОБА_3, 28.05.2007 р.н та син ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 проживає біля матері ОСОБА_1 З відповідачем залишилася та проживає за власним бажанням одна дитина донька ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 Відповідач просив цю дитину залишити на вихованні та утриманні біля нього, так як вона сама бажає проживати з ним як з батьком. На день розгляду справи, сторони в своїх письмових заявах висловили бажання про розірвання шлюбу та не просили надати їм строк на примирення.

З огляду на встановлене суд дійшов до висновку, що підстав для збереження шлюбу між сторонами в судовому засіданні не встановлено, їхній шлюб має формальний характер та не виконує свого прямого призначення. Позивачка на розірванні шлюбу наполягає, відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу, а тому суд вважає, що даний шлюб доцільно розірвати.

Питання розподілу судових витрат сторонами не ставилось.

Керуючись ст.ст. 12,13,81,141,258,259,263-265,289,354ЦПК України, ст.ст.105,110,112, СК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги задовольнити.

Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 17.05.2013 року у виконкомі Хижанської сільської ради Виноградівського району Закарпатської області - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити позивачці прізвище «Митрович ».

Неповнолітніх ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 залишити на вихованні біля матері - ОСОБА_1.

Неповнолітню ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 залишити на вихованні біля батька ОСОБА_2.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: підпис ОСОБА_7

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_7