Справа № 645/762/19
Провадження № 2/645/938/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 березня 2019 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Ульяніч І.В.

секретар судового засідання - Савченко В.Ю.

учасники справи: позивач - ОСОБА_1

відповідач - ОСОБА_2,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що 30 травня 2014 року у Московському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції уклала шлюб зОСОБА_2, від подружнього життя з яким 02 лютого 2012 року народилась донька ОСОБА_3, 25 січня 2016 року народилась донька ОСОБА_4. Проте, через різні погляди на сімейне життя та обовязки, що призводило до сварок, з травня 2018 року шлюбні відносини з відповідачем припинені, спільне господарство не ведеться, майновий спір відсутній. ОСОБА_1 вказала, що з відповідачем досягнуто повної годи з приводу виконання обовязку щодо утримання та матеріального забезпечення дітей, які після розірвання шлюбу залишаться мешкати разом з нею.

Посилаючись на викладені обставини, позивач просила розірвати шлюб, зареєстрований з відповідачем.

Ухвалою судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 18 лютого 2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

В підготовче судове засідання ОСОБА_1 не з'явилась, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності, якою позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Позивач в заяві зазначила, що з травня 2018 року припинила мешкати разом з відповідачем та надалі виявила бажання іменуватися прізвищем «Харачебан».

В підготовче судове засідання ОСОБА_2 не з'явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності та визнання позову. В заяві відповідач вказав, що з травня 2018 року припинив мешкати разом з позивачем.

Враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до наступного.

Згідно матеріалів справи, 30 травня 2014 року у Московському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиціїОСОБА_2 уклав шлюбз ОСОБА_5, про що складено відповідний актовий запис № 461. Після державної реєстрації шлюбу ОСОБА_5 присвоєно прізвище «Харачебан» (Свідоцтво про шлюб Серії І-ВЛ № 366271, повторно видане 12 липня 2018 року).

02 лютого 2012 року народилась ОСОБА_3, 25 січня 2016 року народилась ОСОБА_4, батьками яких в Свідоцтві про народження Серії І-ВЛ № 418995 від 13 серпня 2015 року та Свідоцтві про народження Серії І-ВЛ № 434072 від 09 лютого 2016 року, відповідно, записано сторін по справі -ОСОБА_2 та ОСОБА_1.

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Встановлено, що з травня 2018 року сторони припинили шлюбні відносини, з цього часу мешкають окремо, спільне господарство не ведуть, майновий спір між ними відсутній.

Після розірвання шлюбу спільні діти сторін залишаться мешкати разом з матірю ОСОБА_1.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судовим розглядом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам.

З урахуванням викладеного, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Частиною третьою статті 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

З огляду на визнання відповідачем позову, суд вважає можливим ухвалити рішення в підготовчому засіданні.

Положеннями ст. 113 СК України закріплено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем.

Враховуючи, що у зв'язку з реєстрацією шлюбу позивачем змінено прізвище та після розірвання шлюбу остання виявила бажання надалі іменуватися ним, вимога ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України.

За частиною першою вищевказаної статті, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно квитанції № 0.0..1 від 12 лютого 2019 року, за подання до суду позовної заяви ОСОБА_1 сплачено судовий збір в розмірі 768,40 грн., який підлягає стягненню з ОСОБА_2 на її користь.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 76, 81, 141, 200, 247, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 30 травня 2014 року Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції,актовий запис № 461 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище «Харачебан».

Стягнути з ОСОБА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, на користь ОСОБА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2, судовий збір в розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення лише вступної та резолютивної частин судового рішення, а також у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2.

Відповідач: ОСОБА_2, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_4, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1.

Суддя - І.В. Ульяніч