Ухвала

Іменем України

27 червня 2019 року

м. Київ

справа № 759/17922/15-ц

провадження № 61-11483ск19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Тітова М. Ю. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Стрільчука В. А., розглянувши касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «науково-виробниче підприємство «Більшовик» на ухвалу Київського апеляційного суду від 21 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Науково-виробниче підприємство «Більшовик», третя особа - ОСОБА_2 про визнання звільнення незаконним, поновлення на роботі,

встановив:

У листопаді 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Науково-виробниче підприємство «Більшовик» (далі - ПАТ «НВП «Більшовик») та просив визнати незаконним звільнення, поновити його на посаді директора з соціально-побутових питань ПАТ «НВП «Більшовик», стягнути з відповідача на свою користь середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 20 жовтня 2015 року до моменту ухвалення рішення з урахуванням індексації.

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 06 квітня 2018 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 29 листопада 2018 року рішення Святошинського районного суду міста Києва від 06 квітня 2018 року скасовано та ухвалено нове рішення про часткове задоволення позову. Визнано незаконним звільнення ОСОБА_1 з роботи. Поновлено ОСОБА_1 на посаді директора з соціально-побутових питань ПАТ «НВП «Більшовик». Стягнуто з ПАТ «НВП «Більшовик» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 215 922, 24 грн (сума зазначена без урахування обов'язкових платежів). У задоволенні позову в іншій частині відмовлено. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Постановою Верховного Суду від 25 березня 2019 року постанову Київського апеляційного суду від 29 листопада 2018 року залишено без змін.

25 квітня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Київського апеляційного суду із заявою про виправлення описки у постанові суду від 29 листопада 2019 року, просив замість зазначеного єдиного унікального номеру справи № 759/17922/15 зазначити правильний - № 759/17922/15-ц.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 травня 2019 року заяву ОСОБА_1 задоволено. Виправлено описку, допущену у вступній частині постанови Київського апеляційного суду від 29 листопада 2018 року, а саме: замість «Єдиний унікальний номер справи № 759/17922/15» зазначено «Єдиний унікальний номер справи № 759/17922/15-ц».

У червні 2019 року ПАТ «НВП «Більшовик» звернулося Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного суду від 21 травня 2019 року, в якій просили скасувати оскаржуване судове рішення.

Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції не наділений правом вносити виправлення в судове рішення після його перегляду судом касаційної інстанції. Виправивши описку в постанові Київського апеляційного суду, суд фактично змінив також і зміст постанови Верховного Суду у вказаній справі.

Перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з положеннями пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до пункту 2 частини четвертою статті 394 ЦПК України суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Оскаржуваною ухвалою Київського апеляційного суду внесено виправлення у єдиний унікальний номер справи, зазначений у вступній частині постанови Київського апеляційного суду від 29 листопада 2018 року, та зазначено вірний номер «№ 759/17922/15-ц» відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 листопада 2015 року.

Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Встановивши, що судом було допущено описку у вступній частині постанови, а саме невірно зазначено єдиний унікальний номер справи, та виправлення такої описки не змінює зміст судового рішення, яке було переглянуте в касаційному порядку, Київський апеляційний суд дійшов правильного висновку про наявність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1

Доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення питання про виправлення описки.

Оскільки правильне застосовування судом апеляційної інстанцій норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а касаційна скарга є необґрунтованою, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись пунктом 5 частини другої, частинами четвертою і п'ятою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ухвалив:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Публічного акціонерного товариства «науково-виробниче підприємство «Більшовик» на ухвалу Київського апеляційного суду від 21 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Науково-виробниче підприємство «Більшовик», третя особа - ОСОБА_2 про визнання звільнення незаконним, поновлення на роботі відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: М. Ю. Тітов

С. О. Карпенко

В. А. Стрільчук