Провадження №2-п/522/164/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2019 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Шкамерди К.С.

за участю секретаря судового засідання - Довгань Ж.А.,

заявника - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі №522/13956/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Заочнимрішенням Приморського районного суду м. Одеси від 02.11.2018 року зазначений позов ОСОБА_2 задоволено частково та суд визнав недостовірною та такою, що принижує честь і гідність, та порушує право на недоторканість ділової репутації, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса мешкання: АДРЕСА_1 ) інформацію поширену відповідачем, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (адреса мешкання: АДРЕСА_2 ) в заяві від 25.06.2018 р. до АТ КБ "ПриватБанк", а саме вислів: "ІНФОРМАЦІЯ_4"; стягнув з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (ІПН НОМЕР_1 ), на користь, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (ІПН НОМЕР_3) 1 000 (одна тисяча) грн. 00 коп. моральної шкоди.

26.02.2019 року судом ухвалене додаткове рішення відповідно до якого суд стягнув з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . (ІПН НОМЕР_1 ), на користь держави судовий збір у розмірі 2466, 80 грн. (дві тисячі чотириста шістдесят шість грн. 80 коп.).

05.03.2019 року до суду звернувся ОСОБА_1 із заявою про перегляд заочного рішення. Свою заяву мотивує тим, що дане заочне рішення не було ним отримано. Крім того, заявник вказує, що про існування судової справи він дізнався тільки 26.02.2019 року. З вказаним заочним рішенням відповідач не погоджується, вважає, що в даній справі були відсутні правові підстави для ухвалення заочного рішення, оскільки він не був належним чином повідомлений про розгляд справи, що позбавило його можливості реалізувати свої процесуальні права, зокрема на ознайомлення з матеріалами справи, подання відзиву на позовну заяву разом із доказами на їх обґрунтування, а тому зазначене рішення є незаконним та необґрунтованим, а також таким, що постановлено з порушенням норм процесуального та неправильним застосуванням норм матеріального права.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заяву підтримав та просив її задовольнити.

ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений, до суду надійшло поштове повідомлення «за закінченням терміну зберігання», причини неявки суду не повідомив.

Згідно ч.1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд судового рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання не перешкоджає розгляду заяви.

Частина 1 статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи №522/13956/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування моральної шкоди, справа призначалася до судового розгляду 25.09.2018 року на 12 год. 30 хв., 22.10.2018 року на 12 год. 00 хв., 02.11.2018 року на 12 год. 00 хв. Судові повістки направлялися відповідачу ОСОБА_1 на адресу: АДРЕСА_2 , проте, судові повістки поверталися без вручення з відміткою «повернення за закінченням терміну зберігання».

Відповідно до копії паспорта громадянина України серії НОМЕР_2 ОСОБА_1 з 28.03.2018 року по 18.10.2018 року був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Як вбачається з матеріалів справи ухвала про відкриття провадження у справі та призначення справи до підготовчого судового засідання разом з копією позову була направлена за зареєстрованим місцем проживання відповідача та повернулася до суду з поміткою пошти «за закінченням терміну зберігання».

Тобто, на момент звернення ОСОБА_2 з даним позовом відповідач був зареєстрований за адресою на яку судом належним чином направлялись ухвала про відкриття провадження у справі та призначення підготовчого судового засідання.

Повістки про призначення судових засідань призначених на 22.10.2018 року та 02.11.2018 року направлялися також за адресою: м АДРЕСА_2 .

Однак відповідно до паспорта громадянина України серії НОМЕР_2 ОСОБА_1 . змінив реєстрацію свого місця проживання, а саме: АДРЕСА_3 .

Таким чином, судом встановлено, що при прийнятті заочного рішення у відповідача були поважні причини неявки в судове засідання.

Проте, підставами для скасування заочного рішення є не тільки поважність причин неявки у судові засідання, а й докази, на які посилається заявник повинні мати істотне значення для правильного вирішення справи.

Дотримання судами процесуального законодавства при ухваленні та перегляді заочного рішення є визначальним з точки зору виконання інститутом заочного провадження своєї мети - сприяти ефективному та оперативному здійсненню правосуддя.

За положеннями ст. 288 ЦПК України, для задоволення заяви про скасування заочного рішення відповідач повинен був ще й надати суду докази, на які він би посилався, що мали б істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, відповідач також повинен вказати на докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача. При цьому, заочне рішення підлягає скасуванню, тільки якщо докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

ОСОБА_1 не надав суду жодних доказів чи заперечень проти позову, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, як того вимагають положення ст. 288 ЦПК України та обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті та є обґрунтуванням для апеляційної скарги.

Європейський Суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях, в тому числі щодо України, констатував, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу resjudicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. п.46 рішення у справі «Устименко проти України», п.п.51,52 рішення у справі «Рябих проти Росії», п.31 рішення у справі «Марушин проти Росії», п.61 рішення у справі «Брумареску проти Румунії»).

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є не тільки поважність неявки в судове засідання відповідача, а також наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин, суд не має підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 260, 286, 287, 288 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі №522/13956/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування моральної шкоди- відмовити.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.С. Шкамерда