Справа № 296/9724/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

заочне

"22" травня 2019 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира в складі:

головуючого - судді Галасюка Р.А.,

за участю секретаря судового засідання Могилевець В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Житомира цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартирии, посилаючись на те, що з вини відповідачів, які зареєстровані та проживають поверхом вище в квартирі АДРЕСА_4 було залито його квартиру, в результатаі чого було пошкоджено електропроводка, в зв`язку з чим відбулось замикання, були залиті стіни та стеля, пошкоджена підлога, що підтверджується актом комісії ТОВ «Керуюча компанія «Ком-Енерго-Житомир» від 09.08.2017 року.

Згідно з висновком № 629/11-2017 від 24.11.2017 р., складеним судовим експертом Свістуновим І .С., вартість завданого матеріального збитку внаслідок залиття приміщень квартири АДРЕСА_2 складає 9474,80 гривень.

Факт завданої майну позивача шкоди підтверджується даними Акту комісії ТОВ «Керуюча компанія «Ком-Енерго-Житомир» від 09.08.2017 року та висновком експертного дослідження за результатами проведення будівельно-технічного дослдіження № 629/11-2017 від 24.11.2017 р.

За проведення експертизи позивачем було сплачено 700 грн. На підставі викладеного позивач просить стягнути в солідарному порядку з відповідачів на його користь, матеріальну шкоду завдану залиттям квартири в розмірі 9474,80 грн., моральну шкоду у розмірі 5000 грн. та судові витрати в розмірі 700 грн..

Ухвалою суду від 22.12.2017 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Позивач в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги просив задовольнити у повному обсязі.

Відповідачі та їх представник в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце слухання справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного.

ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 .

Як вбачається з акту комісії ТОВ «Керуюча компанія «Ком-Енерго-Житомир» від 09.08.2017 року та висновком експертного дослідження за результатами проведення будівельно-технічного дослдіження № 629/11-2017 від 24.11.2017 р., що обстеженням квартири АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_1 встановлено, що затоплення квартири АДРЕСА_2 , поверхом нижче виникло по вині відповідачів, які зареєстровані та проживають поверхом вище в квартирі АДРЕСА_4 .

З висновку № 629/11-2017 від 24.11.2017 р., складеним судовим експертом Свістуновим І.С. , вартість завданого матеріального збитку внаслідок залиття приміщень квартири АДРЕСА_2 складає 9474,80 гривень.

Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Згідно до вимог ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частина 4 статті 319 ЦК України визначає, що власність зобов`язує. Згідно ст.322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно до ч.1 ст.1166 ЦПК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ч. 1 ст. 1192 ЦК України, з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Пункт 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6 "Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди" роз`яснює, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Враховуючи вищевикладене, та матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги про стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири в розмірі 9474,80 грн., підлягають задоволенню, оскільки відповідачі по справі є власниками квартири за адресою: АДРЕСА_4 , а також їх діями завдана матеріальна шкода позивачу, внаслідок залиття квартири.

У зв"язку з заподіяними збитками, позивач вимушений був звернутися до суб"єкта оціночної діяльності для визначення вартості пошкодженого майна, а тому мав вимушені витрати в розмірі 700 грн., що підтверджується висновком № 629/11-2017 від 24.11.2017 р., складеним судовим експертом Свістуновим І.С. (а.с. 20-35). Ці витрати в силу вищенаведених вимог чинного законодавства щодо відшкодування шкоди підлягають стягнення з відповідачів на користь позивача.

Згідно до ч.3 ст.386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Згідно з п.3 ч.2 та ч.3 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв"язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Безумовно, у зв"язку з пошкодженням квартири позивач ОСОБА_1 зазнав душевних страждань. Крім того, відповідачі ухиляються від добровільного відшкодування моральної шкоди протягом тривалого часу. У такий спосіб позивачу була спричинена моральна шкода. Враховуючи глибину та тривалість спричинених душевних страждань, а також вимоги розумності і справедливості, розмір відшкодування такої шкоди слід визначити в сумі 5000 гривень.

Відповідно до ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведення експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Згідно ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв"язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п"яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

А тому, встановивши, що у справі є належні та допустимі, в розумінні ст. ст. 77, 78 ЦПК України, докази на підтвердження факту надання правничої допомоги, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявленої вимоги щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу, у зв`язку з чим клопотання представника відповідача про стягнення з позивача на користь ОСОБА_1 понесених нею судових витрат на правничу допомогу в сумі 800 грн. підлягає задоволенню.

З урахуванням положення ст. 141 ЦПК України у зв`язку із задоволенням позову, судові витрати підлягають стягненню з відповідачки.

На підставі викладеного та керуючись статтею 317, 321, 1166 ЦК України, статтями 4, 12, 13, 77, 81, 141, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (іпн: НОМЕР_1 ), ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (іпн: НОМЕР_2 ), ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (іпн: НОМЕР_3 ) в солідарному порядку на користь ОСОБА_1 користь відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 9 474 (дев`ять тисяч чотириста сімдесят чотири) грн. 80 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,(іпн: НОМЕР_1 ), ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (іпн: НОМЕР_2 ), ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (іпн: НОМЕР_3 ) в солідарному порядку накористь ОСОБА_1 користь понесені витрати по оплаті судової експертизи в розмірі 700 (сімсот) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (іпн: НОМЕР_1 ), ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (іпн: НОМЕР_2 ), ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (іпн: НОМЕР_3 ) в солідарному порядку на клоисть ОСОБА_1 користь відшкодування завданої моральної шкоди в розмірі 5 000 (п`ять тисяч) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в дольовому порядку на користь держави судовий збір у розмірі 768

(сімсот шістдесят вісім) грн. 40 коп.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Cуддя Р. А. Галасюк