Справа № 464/7146/18
пр.№ 2/464/470/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.05.2019 року м. Львів

Сихівський районний суд м. Львова

в складі головуючого судді Рудакова І. П.,

за участю секретаря судового засідання Захарчук О. Ю.,

справа № 464/7146/18,

учасники справи:

позивачка ОСОБА_1 не з`явилась,

відповідачка ОСОБА_2 не з`явилась,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_3 не з`явилась,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у судовому засіданні в м. Львові справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

позивачка звернулась в суд із позовом до відповідачки, у якому просить: визначити позивачці додатковий строк для прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті спадкодавця ОСОБА_4 .

В обґрунтування позову покликається на те, що позивачка є дочкою померлого ОСОБА_4 Про смерть батька дізналась від тітки у червні 2018 року. У зв`язку із такою інформацією, 31 липня 2018 року було отримано повторне свідоцтво про смерть батька. Звернувшись до Шостої ЛДНК про прийняття спадщини після смерті батька. Нотаріальна контора надала відповідь, що спадщина після смерті її батька прийнята відповідачем та одержано свідоцтво про право на спадщину; роз`яснено необхідність визначення в судовому порядку додаткового строку для прийняття спадщини. Вважає, що строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, які є об`єктивними. Так, до розірвання шлюбу між батьками сім`я проживала разом, а після розірвання - діти залишилась проживати із матір`ю. після досягнення повноліття позивач разом із третьою особою організували зустріч із своїм батьком. Надалі, при зустрічні батько говорив, що хоче бачитися із ними частіше та запропонував переїхати до нього жити. Згодом звинуватив у нещирості та меркантильності. З 2011 року батько зареєструвався у соціальній мережі та запропонував дочкам спілкуватися таким чином, щоб його матір (відповідачка) не знала про це. Таке спілкування було щирим з обох сторін. Після заборони до доступу соціальної мережі «Вконтакте» спілкування обмежилось, що призвело до незнання про смерть батька. Позивач є одруженою, виховує двох дітей, чоловік перебував за кордоном і рідко приїжджає. Враховуючи наведені обставини вважає їх об`єктивними та поважними, а тому у відповідності о ст. 1272 ЦК України просить позов задовольнити.

Відповідачем на подано відзив, який би містив заперечення на позов.

03 січня 2019 року ухвалою судді прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Призначено підготовче засідання.

09 квітня 2019 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті за правилами загального позовного провадження.

30 травня 2019 року позивачем подано до суду заяву про слухання справи у її відсутності. Позовні вимоги підтримує повністю та просить такі задовольнити. Не заперечує проти заочного розгляду справи.

30 травня 2019 року третьою особою подано до суду заяву про слухання справи у її відсутності. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить такі задовольнити.

Відповідачка у судове засідання не з`явилась, хоча належним чином повідомлялась про час, дату та місце судового засідання, про причини неявки не повідомила, не подала відзив на позовну заяву, а відтак, враховуючи що позивачка не заперечує проти заочного вирішення справи, суд постановив ухвалу, яка внесена до протоколу судового засідання, про заочний розгляд справи з дотриманням вимог, встановлених ст. 281 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно з ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов наступного.

Суд установив, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьками якої є ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , що підтверджено копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 .

05 жовтня 1994 року батьки розірвали шлюб, що стверджується копією свідоцтва про розірвання шлюб від 05.10.1994 серії НОМЕР_1.

У зв`язку із розірвання шлюбу між батьками, останні почали проживати окрема, а діти залишились проживати із матір`ю. Дана обставина визнається позивачем та жодних заперечень із цього питання не надійшло від відповідача, а тому приймається судом до уваги.

ІНФОРМАЦІЯ_2 батько ОСОБА_4 помер у місті Львові, що підтверджено копією повторного свідоцтва про смерть від 31 липня 2018 року серії НОМЕР_3 . За життя заповіту не склав.

Відповідно до листа Шостої Львівської державної нотаріальної контори Львівського міського управління юстиції від 15 серпня 2018 року № 1358/01-16 після смерті ОСОБА_4 спадкове майно прийнято відповідачем - матір`ю ОСОБА_2 , якій видано свідоцтва про право на спадщину за законом 12 червня 2018 року. Позивачу роз`яснено порядок звернення до суду для встановлення додатково строку для прийняття спадщини у відповідності до ст. ст. 1270, 1272 ЦК України.

Оскільки позивач у встановлений законодавством строк не звернувся після смерті батька із заявою про прийняття спадщини, між сторонами виникли спірні правовідносини щодо встановлення такого строку у судовому порядку, що регулюється ст. 1272 Цивільного кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч.1 ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 цього Кодексу за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Тобто, подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Аналогічна правова позиція викладено у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування».

Із встановлених обставин справи убачається, що позивачка спілкувалась із батьком виключно через мережу Інтернет соціально-орієнтованого ресурсу «Вконтакте», що підтверджено листуванням між останніми. Дані обставини приймаються судом до уваги, адже підтверджують підтримання дружніх, сімейних відносин між рідними людьми.

Однак, таке спілкування було припинено у зв`язку із набуттям чинності Указу Президента України «Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» від 15 травня 2017 року № 133/2017.

Таким чином, суд приймає дану обставину припинення спілкування між дочкою та батьком як об`єктивну, адже така не залежала від їх волі та пов`язана із істотними труднощами, які виникли при прийняття згаданого Указу, а тому, суд прийшов переконання, що така є поважною у розумінні ст. 1272 ЦК України, що призвело до несвоєчасного звернення із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті батька, як особою, яка входить до кола першої черги спадкоємців.

Суд приймає аргументи позивачки про те, що останній не було відомо про смерть батька і тільки дізналась про це, одразу звернувся до органу реєстрації актів цивільного стану для отримання копії свідоцтва про його смерть.

Разом із тим, суд приймає долучені до матеріалів справи свідоцтва про смерть батька, яке видано повторно у 31 липня 2018 року, лист нотаріальної контори, адже свідчать про прояв інтересу до прийняття спадщини та вчинення дій із сторони позивача для встановлення спадкового майна і його подальшого прийняття.

Суд відхиляє аргументи наявності малолітніх дітей, яких вона не могла залишити без догляду, як одну із поважних причин, адже такі не відносять до поважних у розумінні ст. 1272 ЦК України.

Суд застосовує спеціальну норму права, передбачену частиною 3 статті 1272 Цивільного кодексу України, адже саме вона регулює спірні відносини, що склались між сторонами, та на яку вірно покликалась позивачка у позовній заяві.

Враховуючи наведені вище положення закону, дослідженні та оцінені як окремо, так і в сукупності докази, суд прийшов висновку, що причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини необхідно визнати поважними, такими що не залежали від волі позивача та унеможливлювали ОСОБА_1 . подати вказану заяву з дотримання норм законодавства.

Таким чином, враховуючи наведене вище, суд прийшов переконання, що порушене право позивачки підлягає захисту шляхом задоволення позову, адже позивачка має право на прийняття спадщини після смерті батька за законом, причини пропуску строку визнані судом поважними, а тому суд прийшов висновку, що необхідно визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті батька ОСОБА_4 , який померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном на три місяці.

У відповідності до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відтак, з відповідача в користь позивача необхідно стягнути судовий збір у сумі 704,80 грн.

Керуючисьст. ст. 10, 11, 12, 13, 76-81, 265, 273, 280-284, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном на три місяці.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 704, 80 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Учасники справи:

позивачка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_1 , РНОКППФО НОМЕР_4 ;

відповідачка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_2 ;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_3 , РНОКППФО НОМЕР_5 .

Повне судове рішення складено 30 травня 2019 року.

Суддя І. П. Рудаков