Справа № 647/1265/19
№ провадження 2/647/427/2019
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.06.2019 року Бериславський районний суд Херсонської області

в складі: головуючого судді - В.С.Миргород

при секретарі І.В.Татаровській

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в місті Бериславі Херсонської області цивільну справу №647/1265/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування

за участі представника сторін :

від позивача представник адвоката Шиліної Т.О. не прибула, до суду надала заяву про розгляд справи без її участі;

від відповідачів не прибули, до суду надійшла заява про розгляд справи без їх участі, суд -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 інтереси якого за угодою про надання правової допомоги представляє ОСОБА_4 звернулась до Бериславського районного суду Херсонської області із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування.

В позовній заяві посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 . Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 . Спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_5 є його син ОСОБА_1 , який звернувся з заявою до приватного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Також надійшли заяви від дружини померлого ОСОБА_2 та сина померлого ОСОБА_3 про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Свідоцтво про право на спадщину не видавалось. 05.07.2018 року приватним нотаріусом Литовченко І.А. було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що документ, який посвідчує право власності оформлений не належним чино, а саме в ньому відсутня дата та підстава видачі, а також не зареєстрований у відповідних органах. Тому нотаріусом запропоновано звернутися до суду для визнання права власності на вищевказаний житловий будинок. Просить суд визнати за ним у порядку спадкування за законом, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 право власності на житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 16.05.2019 року провадження у справі було відкрито в загальному порядку та призначено підготовче засідання.

Позивач та його представник ОСОБА_4 в підготовче судове засідання не з`явилися, до суду надали заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали, наполягали на їх задоволенні.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в підготовче засідання не прибули, надали до суду заяви про визнання позову, справу просили розглянути у їх відсутність.

Суд вважає за можливе справу розглянути у відсутності сторін, в порядку.

У відповідності до ч.3 ст.211 ЦПК України та ст. 223 ЦПК України, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін, належних чином повідомлених про день, місце та час розгляду справи на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 2ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.4 цієї статті, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі, зокрема, визнання позову, проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Застосовуючи вказану норму процесуального права, суд враховує роз`яснення, викладені Пленумом Верховного Суду України у Постанові від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», за якими, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Відповідно Закону, за відсутності будь-якого застереження, факт визнаний сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, вважається встановленим. Тобто, визнання позову відповідачем, згідно ст.82 ЦПК України, є обов`язковим для суду, оскільки обставини, визнані сторонами не підлягають доказуванню.

Відповідачами до суду було подано письмову заяву про визнання позовних вимог позивача у повному обсязі. Суд приймає до уваги такі заяви відповідачів, не вбачає підстав вважати, що визнання відповідачами позову є не добровільним чи умовним, суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Відповідно до п.п. 3,4 п. 5 ст. 12 ЦПК України суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє захисту їхніх прав у випадках встановлених нормами ЦПК України.

Дослідивши письмові докази, що містяться у матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5 , про що 07.08.1995 року зроблено запис за №41, та Качкарівською сільською радою народних депутатів Бериславського району видано свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 від 07.08.1995 року (а.с. 6).

Згідно копії свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок с. Качкарівка Бериславського району Херсонської області, виконкомом Качкарівської сільської ради народних депутатів посвідчує, що житловий будинок з прилеглими до нього будівлями і спорудами, який знаходиться в АДРЕСА_1 дійсно належить ОСОБА_5 на праві особистої власності. Дане свідоцтво зареєстровано в погосподарській книзі №2 л.сч. 56 виконкомом Качкарівської сільської ради народних депутатів 15.12.1995 р. (а.с. 10).

Позивач ОСОБА_1 , є сином померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с. 7).

За завою ОСОБА_1 про прийняття спадщини за законом, Бериславською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа № 41/2018. Також надійшли заяви від дружини померлого ОСОБА_2 та сина померлого ОСОБА_3 про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Свідоцтво про право на спадщину не видавалось (а.с. 8).

Звернувшись до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на вищезазначений житловий будинок, власником якого був ОСОБА_5 , нотаріус листом №819/02-14 від 05.07.2018 року відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з тим, що документ, який посвідчує право власності оформлений не належним чино, а саме в ньому відсутня дата та підстава видачі, а також не зареєстрований у відповідних органах, та рекомендовано звернутись до суду для визнання права власності (а.с.8).

Відповідно до ч. 1 і 2 ст. 524 ЦК УРСР, який діяв на момент смерті ОСОБА_5 , спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом.

Статтею 525 ЦК УРСР встановлено, що часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, при оголошенні його померлим день, зазначений в ст. 21 цього Кодексу.

Отже часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5 є день його смерті, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 549 ЦК УРСР, визнається, що спадкоємець прийняв спадщину якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

Таким чином позивач, як спадкоємець за законом, фактично прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5 Заяви про прийняття спадщини також подали відповідачі, що свідчить про те, що вони також відповідно до ст.549 ЦК України вчинили дії щодо прийняття спадщини. Судом встановлено що за згодою спадкоємців у відповідності до ст.562 ЦК УРСР вирішено розподілити спадкове майно, шляхом передачі права власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 позивачу.

Разом з тим позивач не може оформити право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок з усіма прибудовами, оскільки свідоцтво про право особистої власності, видане виконавчим комітетом Качкарівської сільської ради, Бериславського району, Херсонської області оформлений не належним чином: у ньому відсутня дата та підстава видачі та не зареєстроване у відповідних органах, що здійснюють державну реєстрацію.

Відповідно до п. 2 ст. 12 Закону України «Про власність» - громадянин набуває права власності на доходи від участі в суспільному виробництві, індивідуальної праці, підприємницької діяльності, вкладення коштів у кредитні установи, акціонерні товариства, а також на майно, одержане внаслідок успадкування або укладення інших угод, не заборонених законом.

Відповідно до ст. 128 ЦК Української РСР 1963 року, який був чинним до 01 січня 2004 року, визначалось, що право власності в набувача майна за договором виникає з моменту передачі речі, якщо інше не передбачено законом або договором, а тому суд вважає, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 за життя набув право власності на спірне домоволодіння та правомірно ним володів.

Порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи до суду за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту. Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів визначений у статті 16 ЦК України.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом (частина друга статті 16 ЦК України).

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути визнання права.

ОСОБА_5 як власник житлового будинку з усіма прибудовами, що знаходяться по АДРЕСА_1 , не оформив документи на належне йому нерухоме майно та не реєстрував його в органах БТІ, а тому спадкоємець не може оформити свої спадкові права на спірне домоволодіння і його право має бути захищено в судовому порядку.

З вищенаведеного випливає, що іншого шляху окрім звернення до суду за захистом порушеного права у позивача немає та позивач правильно у розумінні ст.16 ЦК України обрав спосіб захисту порушеного права.

Враховуючи викладені обставини справи та вимоги Закону, суд вважає, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими, позов про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 81, 206, 229, 247, 263-265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити повністю.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга із врахуванням п. 15.5 розділу ХII «Перехідні положення» ЦПК України, тобто до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, до Херсонського апеляційного суду через Бериславський районний суд Херсонської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 14.06.2019 року.

Позивач ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНКОПП НОМЕР_2 .

Відповідач, ОСОБА_2 , АДРЕСА_1 , РНКОПП невідомі.

Відповідач ОСОБА_3 , АДРЕСА_1 , РНКОПП невідомі.

Суддя В. С. Миргород