РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2019 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Майдан С.І.

при секретарі Красновського В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Херсоні цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа Херсонська міська рада про встановлення факту належності правовстановлюючого документу,

встановив:

Заявникзвернувся до суду з вказаною заявою, в якій просить встановити юридичний факт, що ОСОБА_1 належить свідоцтво про право власності на житло за №7664 від 19.11.1993 року, виданого на підставі розпорядження Фонду комунального майна м.Херсона від 18.11.1993 року за №7664ж. Свої вимоги обґрунтував тим, що їй на праві власності належить кв.№9 в буд.35 по вул.49 Гвардійської дивізії в м.Херсоні, згідно свідоцтва про право власності на житло за №7664 від 19.11.1993 року, виданого на підставі розпорядження Фонду комунального майна м.Херсона від 18.11.1993 року за №7664ж. Право власності на нерухоме майно (квартиру) було зареєстровано 18.10.1995 року Херсонським ДБТІ в реєстрові книзі №77 за реєстровим номером №30306. Заявник виявила помилку в написанні свого прізвища у вказаному свідоцтві. Так в свідоцтві зазначено прізвище власника квартири «Безпалова Валентина Іванівна», що не збігається з написанням її прізвища в паспорті громадянина України «Беспалова». Помилка в написані прізвища заявниці створює для неї юридичні незручності, оскільки через це позбавлена можливості вільно розпоряджатися належною квартирою. З метою захисту свого права заявник звернувся до суду та просив встановити факт належності.

Ухвалою від 01.11.2018 року заяву прийнято, відкрито провадження за вказаною справою.

Заявник в судове засідання не зявився, надав повноваження адвокату ОСОБА_2, який надав до суду заяву про розгляд за його відсутності, наполягав на задоволенні заявлених вимог.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не зявився, надав до суду заяви про розгляд справи у їх відсутність, покладаючись на компетентність суду.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім'ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 р. передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

Як роз'яснено в п.12 постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім'ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Разом з тим, цей порядок не застосовується, якщо виправлення в таких документах належним чином не застережені або ж їх реквізити нечітко виражені внаслідок тривалого використання, неналежного зберігання, тощо. Це є підставою для вирішення питання про встановлення факту, про який йдеться в документі, відповідно до чинного законодавства.

Судом встановлено, що з трудової книжки від 11.07.1961 року вбачається, що вона видана на імя ОСОБА_1.

Згідно актового запису про одруження №29, зробленого 30.09.1997 року Білозерським райвідділом РАГС Херсонської області, між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 06.11.1963 року укладено шлюб. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище «Беспалова».

Згідно актового запису про народження №47, зробленого 15.10.1964 року Білозерським райвідділом реєстрації актів громадянського стану, ОСОБА_5 народився 29.09.1964 року, його батьками записані ОСОБА_3 та ОСОБА_1.

Згідно свідоцтва про право власності на житло №7664 від 19.11.1993 року, виданого Фондом комунального майна АДРЕСА_1, яка знаходиться за адресою: м.Херсон, вул.49 Гвардійської дивізії, 35 належить на праві приватної власності ОСОБА_6

З вкладишу до трудової книжки БТ-І №1688195 від 20.10.1986 року вбачається, що він видана на імя ОСОБА_1.

З вкладишу до трудової книжки БТ-І №1688195 від 07.12.2001 року вбачається, що він видана на імя ОСОБА_1.

Згідно листа №678 від 26.10.2018 року КП «Херсонське бюро технічної інвентаризації» ХОР станом на 31.12.2012 року право власності на обєкт нерухомого майна, який розташований за адресою: АДРЕСА_2, зареєстровано за ОСОБА_6, на підставі свідоцтва про право власності на житло №7664 від 19.11.1993 року, виданого Фондом комунального майна ОСОБА_7 народних депутатів, згідно наказу №7664-ж від 19.11.1993 року та зареєстрований в бюро технічної інвентаризації в книзі №4 за реєстровим №30306.

Досліджені докази вказують на те, що у правовстановлюючому документі, а саме у свідоцтві №7664 від 19.11.1993 року, допущена помилка у написанні прізвища заявника, усунення якої є неможливе в позасудовому порядку, тому наявними є підстави для встановлення факту, що має юридичне значення.

Таким чином, враховуючи, що встановлення факту належності правовстановлюючого документу є для заявника юридичне значення, оскільки необхідно для реалізації повноважень власника майна, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.10, 13, 258, 259, 264, 265, 315 ЦПК України, суд

вирішив:

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа Херсонська міська рада про встановлення факту належності правовстановлюючого документу задовольнити.

Встановити юридичний факт, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, належить свідоцтво про право власності на житло за №7664 від 19.11.1993 року, виданого на підставі розпорядження Фонду комунального майна м.Херсона від 18.11.1993 року за №7664ж, видане на імя ОСОБА_6.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів безпосередньо до апеляційного суду Херсонської області з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до п.п.15.5 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою Херсонського міського суду Херсонської області: https://court.gov.ua/sud2125/.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: С.І.Майдан