Справа № 467/1406/18
Провадження № 2/467/77/19
УХВАЛА

19 червня 2019 року

року Арбузинський районний суд Миколаївської області

в складі: головуючого - судді Кологривої Т.М.

за участю секретаря судового засідання Романенко Т.І.

представника позивача ОСОБА_1 Ж ОСОБА_2 .

представника відповідача ОСОБА_3

у ході розгляду у відкритому підготовчому судовому засіданні в смт. Арбузинка цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про виключення відомостей про батьківство з актового запису

В С Т А Н О В И В:

У судовому засіданні представник позивача заявила клопотання про призначення по справі повторної судової молекулярно-генетичної експертизи, на вирішення якої поставити питання про те, чи є ОСОБА_4 , 1995 року народження біологічним батьком ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проведення якої доручити спеціалістам Клініки репродуктивної медицини «Надія», яка розташована за адресою: 03037, м.Київ, вул. Максима Кривоноса, 19»а». Мотивуючи заявлене клопотання, представника позивача вказувала, що призначена судом судова молекулярно-генетична експертиза проведена з порушенням п.1.4 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень і Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, яке полягає в тому, що разом з документом про призначення експертизи (залучення експерта) експерту надається об`єкт дослідження, об`єкти дослідження направляються експерту в упаковці, що забезпечує їх збереження. Однак відібрання зразків букального епітелію було здійснено експертом ОСОБА_7 та спеціалістом ОСОБА_8 , який не був залучений до проведення експертизи та не був попереджений про кримінальну відповідальність, але мав доступ до речей, по яким необхідно було провести експертизу. Також зазначає, що у порушення вимог п. 5.4 та 3.4 Правил проведення судово-медичних експертиз (досліджень) у відділеннях судово-медичної імунології бюро судово-медичної експертизи молекулярно-генетична експертиза може бути проведена тільки при одночасному заборі крові та слини, а не букального епітелію, зразки біологічного матеріалу не знищені комісією експертної установи, а приєднані до справи. Крім того, вказує, що експертом жодна із сторін не була попереджена про те, що за годину до дослідження не можна вживати їжу, палити та приймати напої. Однак сторони вживали їжу, палили та приймали напої, не прополоскали ротову порожнину чистою водою. При відібранні зразків були присутні родичі відповідача, які знімали всі події на відео. Вважає, що сторони мали надавати букальний епітелій самостійно, внаслідок чого експертиза є неповною.

Відповідач подала заяву про проведення судового засідання у її відсутність.

Представник відповідача у судовому засіданні 15 травня 2019 року заперечувала проти задоволення клопотання представника відповідача, зазначила, що судом було призначено судову молекулярно-генетичну експертизу у м. Миколаєві, незважаючи на те, що відповідач і дитина проживають у м.Одеса, і відповідач погодилася з таким рішенням суду з метою забезпечення об`єктивності у розгляді справи. Сумнівів у результатах проведеної експертизи у неї немає. Якщо б результат експертизи показав би 50% вірогідність батьківства, то були б сумніви у достовірності експертизи, однак при результаті 99.99% сумнівів у достовірності експертизи немає.

У судове засідання, яке було проведено 19 червня 2019 року представник відповідача не з`явилася.

Вислухавши думки учасників процесу, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються в тому числі і висновками експертів.

Частиною 1 ст. 103 ЦПК України передбачено призначення експертизи у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У ході підготовчого судового засідання представником позивача було заявлено клопотання про призначення судово-генетичної експертизи, яке було задоволено ухвалою суду від 11 січня 2019 року та призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої дорученоМиколаївському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

Відповідно до висновку експерта Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України Загинайченко О.Р. № 113 від 26 березня 2019 року Морозов Владислав Андрійович може бути біологічним батьком ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ймовірність даної події складає 99, 452%.

Згідно п.1.2.11 «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 з наступними змінами, повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередньої) експертизи.

Доводи представника позивача про порушення працівниками експертної установи п.1.4 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень і Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень є необґрунтованими, виходячи з того, що пункт 1.4 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року за № 53/5 містить наступну інформацію: « Під час проведення експертиз (експертних досліджень) з метою виконання певного експертного завдання експертами застосовуються відповідні методи дослідження, методики проведення судових експертиз, а також нормативно-правові акти та нормативні документи (міжнародні, національні та галузеві стандарти, технічні умови, правила, норми, положення, інструкції, рекомендації, переліки, настановчі документи Держспоживстандарту України), а також чинні республіканські стандарти колишньої УРСР та державні класифікатори, галузеві стандарти та технічні умови колишнього СРСР, науково-технічна, довідкова література, програмні продукти тощо».

Разом з тим пунктами 3.2, 3.3 та 3.4 вказаної Інструкції передбачено, що до експертної установи (експерту) надаються: документ про призначення експертизи (залучення експерта), об`єкти, зразки для порівняльного дослідження та, за клопотанням експерта, - матеріали справи (протоколи оглядів з додатками, протоколи вилучення речових доказів тощо). У документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.У документі про призначення експертизи (залучення експерта) перераховуються всі об`єкти, які направляються на експертне дослідження, із зазначенням точного найменування, кількості, міри ваги, серії та номера (для грошей НБУ та іноземної валюти), інші відмінні індивідуальні ознаки. Вилучення об`єктів, що підлягають дослідженню, та відібрання зразків оформлюються протоколом згідно з вимогами процесуального законодавства. У них, крім загальних реквізитів такого роду документів, зазначається, які саме зразки були вилучені або відібрані, їх кількість, умови відбору або вилучення, а також інші обставини, що мають значення для вирішення поставлених питань. Протокол підписується всіма особами, які брали участь у вилученні об`єктів, відібранні зразків. Об`єкти дослідження надсилаються в експертну установу (експертові) в упаковці, яка забезпечує їх збереження, та засвідчуються особою у передбаченому законодавством порядку. Речові докази і порівняльні зразки упаковуються окремо.

В ухвалі суду від 11 січня 2019 року зазначено про покладення обов`язку на ОСОБА_4 , ОСОБА_5 з`явитися разом з малолітнім ОСОБА_6 для проведення експертизи до Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

У клопотанні експерта № 113 від 05 лютого 2019 року до суду вказано про надання біологічного матеріалу (крові або слини) ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , відібрані бюро СМЕ в установленому порядку або забезпечення явки вищевказаних осіб для відбору експериментальних зразків до Миколаївського НДЕКЦ МВС України на 5 березня 2019 року.

На виконання клопотання експерта вказані особи прибули особисто до Миколаївського НДЕКЦ МВС України 5 березня 2019 року, де в них були відібрані зразки букального епітелію, про що свідчить акт від 05 березня 2019 року за № 113.

Згідно частин 1, 2 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи. Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати.

Однак п.2 ч.6 ст. 72 ЦПК України передбачено право експерта заявляти клопотання про надання йому додаткових матеріалів і зразків, якщо експертиза призначена судом, що і було експертом виконано.

З викладеного випливає, що твердження представника позивача про відсутність законних підстав для відібрання зразків представниками експертної установи, а необхідність направлення об`єктів експертного дослідження судом експертній установі, є необґрунтованими.

Залучення, окрім експерта Загинайченко О.Р., спеціаліста Якимець В.М. Миколаївського НДЕКЦ МВС України до відбору зразків для проведення експертизи, який не проводив експертизу у подальшому та не попереджувався про кримінальну відповідальність суд не вважає порушенням вимог закону. Тим більш, що законом, а саме: статтями 384, 385 КК України передбачена для експертів кримінальна відповідальність за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених обов`язків. КК України не передбачено кримінальної відповідальності для осіб, які не є експертами та не надали експертного висновку, а проводили відбір зразків для проведення експертизи.

Також твердження представника позивача про порушення Правил проведення судово-медичних експертиз (досліджень) у відділеннях судово-медичної імунології бюро судово-медичної експертизи експертом при надані висновку не заслуговують уваги, оскільки ухвалою суду від 11 січня 2019 року судом було призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, яка відповідно до Переліку видів судової експертизи та експертних спеціальностей, за якими присвоюється кваліфікація судового експерта працівникам експертної служби МВС, затвердженого Положенням про Експертно-кваліфікаційну комісію МВС та атестацію судових експертів Експертної служби МВС є видом біологічної експертизи, а не медичної, а тому експерт при її проведенні не може керуватися вказаними вище правилами.

Внаслідок чого і зауваження представника позивача щодо невідібрання зразків крові для проведення біологічної експертизи є недоречними.

Щодо порушення процедури відібрання зразків букального епітелію необхідно зауважити, що при відборі зразків (акт відбирання зразків букального епітелію для проведення молекулярно-генетичної експертизи від 05 березня 2019 року) заяв та клопотань від осіб, які приймали участь у дослідженні, не надходило, заперечень вказаний акт не містить.

Зйомка родичами однією з сторін процесу відбору зразків для експертизи не може бути підставою для визнання висновку експерта неповним або сумнівним.

Судом береться до уваги, що експерт був попереджений про кримінальну відповідальність за ст. 384 КК України за завідомо неправдивий висновок.

Зі змісту заявленого клопотання вбачається, що позивач та його представник ставлять під сумнів дотримання експертом порядку проведення та оформлення результатів експертного дослідження.

Разом з тим, згідно зі статтею 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з цим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи.

Згідно з роз`ясненими, що містяться в пункті 11 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

В той же час, клопотання позивача та його представника не містить жодних посилань, які б вказували на те, що висновок експерта є недостатньо обґрунтованим та таким, що викликає сумніви в його правильності або суперечить іншим матеріалам справи.

На підставі викладеного суд дійшов до висновку про відсутність підстав для призначення повторної експертизи.

Керуючись ст.ст. 5, 76, 103-107, 258, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника позивача про призначення повторної молекулярно-генетичної експертизи відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Арбузинський районний суд Миколаївської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Т.М.Кологрива