Номер провадження 2/387/241/19
У Х В А Л А

12 червня 2019 року смт. Добровеличківка

Суддя Добровеличківського районного суду Кіровоградської області Цоток В. В.

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи нотаріус ОСОБА_3 , нотаріус Дацкова Флора Андріївна , Миколаївська сільська рада Добровеличківського району Кіровоградської області про скасування свідоцтва про право на спадщину, визнання права власності на частину земельної ділянки та частину житлового будинку в порядку спадкування , -

В С Т А Н О В И В :

До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області звернулася ОСОБА_1 з цивільним позовом до ОСОБА_2 , треті особи нотаріус ОСОБА_3 , нотаріус Дацкова Флора Андріївна, Миколаївська сільська рада Добровеличківського району Кіровоградської області про скасування свідоцтва про право на спадщину, визнання права власності на частину земельної ділянки та частину житлового будинку в порядку спадкування

Положенням ч. 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ст.6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

З матеріалів справи вбачається, що позивач надала квитанцію № 9 від 07.06.2019 року про сплату судового збору за одну позовну вимогу немайнового характеру в розмірі 768 гривень 40 копійок.

Однак, з позовної заяви встановлено, що вона містить декілька позовних вимог.

Отже судовий збір сплачено не в повному обсязі.

Разом з позовною заявою ОСОБА_1 подала заяву про зменшення судового збору до мінімального розміру 768 гривень 40 копійок з посиланням на те, що розмір судового збору становить 2717 гривень 38 копійок та перевищує 5% від загального сукупного прибутку позивача за 2018 рік, крім того, вона є матір`ю 7 дітей. Вказана заява подана на підставі ст.8 Закону України "Про судовий збір".

Згідно ст.8 зазначеного вище Закону враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2) позивачами є члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї.

Таким чином, зазначена норма передбачає можливість відстрочки чи розстрочки сплати судового збору та не передбачає можливості зменшення розміру належного до сплати судового збору із вказаних вище підстав .

Таким чином, суд не знаходить підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 та вважає за необхідне відмовити у зменшенні судового збору до мінімального розміру 768 гривень 40 копійок.

Згідно ч.1 ст. 4 Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про державний бюджет на 2019 рік» у 2019 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2019 року становить 1921 гривню.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви про майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно положень ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Так, статтею 15 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно до ч. 2, 3 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконним рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п`ятої статті 13 ЦК України.

При вивченні позовної заяви, встановлено, що вона не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України, згідно якої, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позовні вимоги в п.1,2 прохальної частини не відповідають вимогам ст.16 ЦК України.

Крім того, позивачем визначено процесуальний статус нотаріуса Левітчук Галини ОСОБА_4 , нотаріуса Дацкової Флори Андріївни, Миколаївської сільської ради Добровеличківського району Кіровоградської області з порушенням норм ЦПК України.

Враховуючи вищенаведене, вказані обставини позбавляють можливості відкрити провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених у ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити в задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про зменшення судового збору до мінімального розміру 768 гривень 40 копійок.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи нотаріус ОСОБА_3 , нотаріус Дацкова Флора Андріївна, Миколаївська сільська рада Добровеличківського району Кіровоградської області про скасування свідоцтва про право на спадщину, визнання права власності на частину земельної ділянки та частину житлового будинку в порядку спадкування - залишити без руху, надавши строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали для усунення наступних недоліків:

Запропонувати позивачу в указаний строк вчинити такі дії :

1. Надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору по кожній з позовних вимог.

2. Надати позовну заяву, оформлену у відповідності з ст.ст.175,177 ЦПК України, в якій : зазначити процесуальні статуси нотаріуса Левітчук Галини Борисівни, нотаріуса Дацкової Флори Андріївни, Миколаївської сільської ради Добровеличківського району Кіровоградської області відповідно до ст. 52-53 ЦПК України; сформулювати позовні вимоги, виходячи із способів захисту, які визначені ст. 16 ЦК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області Цоток В. В.