Постанова

Іменем України

10 червня 2019 року

м. Київ

справа № 731/370/17

провадження № 61-29411св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощокова Є. В.,

учасники справи:

позивач - публічне акціонерне товариство «Чернігівобленерго»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Варвинського районного суду Чернігівської області від 12 вересня 2017 року у складі судді: Савенко А. І. та ухвалу апеляційного суду Чернігівської області від 17 жовтня 2017 року у складі колегії суддів: Шарапової О. Л., Бечка Є. М., Євстафіїва О. К.,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2017 року публічне акціонерне товариство «Чернігівобленерго» (далі - ПАТ «Чернігівобленерго») звернувся з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Позовна заява обґрунтована тим, що 18 листопада 2016 року при перевірці дотримання ОСОБА_1 Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН) було виявлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника відкритим типом прокладання з порушення схеми обліку, шляхом накиду на ввідні дроти до будинку. Електроенергія споживалася та приладом обліку не враховувалася. За участю ОСОБА_1 складено акт про порушення №149724 від 18 листопада 2016 року.

08 грудня 2016 року за участю ОСОБА_1 відбулося засідання комісії по розгляду акту про порушення ПКЕЕН. На засіданні комісії ОСОБА_1 надав письмові пояснення по суті складеного акту. Комісією прийнято рішення, що акт № 149724 від 18 листопада 2016 року оформлено правильно, на законних підставах, відповідно до вимог нормативно-правових актів України, побутовий споживач ОСОБА_1 є причетним до порушення ПКЕЕН. На підставі рішенням комісії зроблено розрахунок вартості необлікованої електричної енергії за період з 18 листопада 2015 року по 18 листопада 2016 року, що склала 9 892,98 грн.

ОСОБА_1 з грудня 2016 по березень 2017 року сплачено 3 500 грн за безоблікове споживання електроенергії. Проте відповідач станом на 18 серпня 2017 року не сплатив залишок вартості необлікованої електричної енергії

ПАТ «Чернігівобленерго» просило стягнути ОСОБА_1 вартість необлікованої електричної енергії в розмірі 6 392,98 грн., а також судовий збір.

Короткий зміст рішень суду першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Варвинського районного суду Чернігівської області від 12 вересня 2017 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Чернігівської області від 17 жовтня 2017 року, позову задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Чернігівобленерго» вартість необлікованої електричної енергії в сумі 6 392,98 грн. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення судів першої та апеляційної інстанцій мотивовані тим, що відповідачем здійснене самовільне підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника відкритим типом прокладання з порушення схеми обліку, шляхом накиду на ввідні дроти до будинку; розрахунок вартості не облікованої електричної енергії проведений з дотриманням приписів законодавства.

При відхиленні доводів апеляційної скарги про те, що позивачем речові докази по справі було надано лише після судових дебатів, апеляційний суд вказав, що як вбачається з журналів судових засідань від 05 та 12 вересня 2017 року огляд вилученого проводу проведений в судовому засіданні 12 вересня 2017 року до судових дебатів. Зауваження щодо неправильності журналу судових засідань відсутні.

Аргументи учасників справи

У листопаді 2017 року ОСОБА_1 подав касаційну скаргу на рішення Варвинського районного суду Чернігівської області від 12 вересня 2017 року та ухвалу апеляційного суду Чернігівської області від 17 жовтня 2017 року, в якій просив скасувати або змінити ухвалу апеляційного суду і вирішити питання по суті, стягнути судовий збір в сумі 1 920 грн або поділити порівну між позивачем та відповідачем.

Касаційна скарга мотивована тим, що: позивачем речові докази по справі було надано лише після судових дебатів; в акті не відображено колір вилучено дроту та з чого він складався; відповідач порушив правила ПКЕЕН, але готовий відшкодувати тільки збитки, які не порушують закони фізики.

У грудні 2017 року ПАТ «Чернігівобленерго» подало заперечення на касаційну скаргу, в яких просить касаційну скаргу відхилити, а оскаржені рішення залишити без змін. Заперечення мотивовані безпідставністю та необґрунтованістю доводів касаційної скарги. Вказує, що акт №149724 від 18 листопада 2016 року складено за участю ОСОБА_1 без зауважень та заперечень.

Короткий зміст ухвали суду касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 листопада 2017 року відкрито касаційне провадження у справі.

Рух справи

У статті 388 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», який набрав чинності 15 грудня 2017 року, передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

На підставі підпункту 6 пункту 1 розділу XIII Перехідні положення ЦПК України справа передана до Касаційного цивільного суду.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII Перехідні положення ЦПК України касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позиція Верховного Суду

Колегія суддів відхиляє аргументи, які викладені в касаційній скарзі, з таких мотивів.

Суди встановили, що 25 грудня 2009 року між ОСОБА_1 та ВАТ ЕК «Чернігівобленерго» був укладений договір про користування електричною енергією, відповідно до якого відповідач зобов`язаний дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про користування електричною енергією; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати доступ працівникам Енергопостачальника, які пред`явили свої службові посвідчення, до квартири або до іншого об`єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки.

18 листопада 2016 року працівниками позивача при перевірці дотримання споживачем ОСОБА_1 правил користування електричною енергією було виявлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника відкритим типом прокладання з порушення схеми обліку, шляхом накиду на ввідні дроти до будинку, про що складені акт про порушення № 149724 та схема підключення електроустановок споживача. При проведенні фіксування порушення велась фотозйомка. Вилучена частина проводу була запечатана у пакет та опломбована одноразовою пломбою серії С27187639.

Рішенням комісії Варвинського РЕМ по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією від 08 грудня 2016 року визнано акт про порушення від 18 листопада 2016 року таким, що складений з дотриманням приписів законодавства, вирішено визначити обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією.

На підставі рішення комісії від 08 грудня 2016 року було здійснено розрахунок вартості не облікованої електроенергії за період з 18 листопада 2015 року по 18 листопада 2016 року і її розмір склав 9 892,98 грн.

09 грудня 2016 року відповідач подав заяву з проханням дозволити виплатити суму по акту порушення ПКЕЕН частинами у зв`язку з тяжким матеріальним становищем. За період з грудня 2016 року по березень 2017 року відповідач сплатив позивачу 3 500 грн відшкодування вартості не обліковано спожитої електричної енергії.

Як свідчить тлумачення статті 526 ЦК України цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання.

В абзаці другому частини другої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин) визначено, що правопорушенням в електроенергетиці, зокрема, є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

У пункті 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин) передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладу обліку.

Згідно з пунктом 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин) у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

Встановивши, що відповідач допустив необліковане споживання електричної енергії шляхом самовільного підключення електропроводки до електромережі енергопостачальника, що призвело до споживання електроенергії поза приладами обліку, суди зробили обґрунтований висновок про задоволення позову.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку, що оскаржені рішення ухвалені без додержанням норм матеріального і процесуального права, та зводяться до переоцінки доказів у справі, що, відповідно до положень статті 400 ЦПК України, знаходиться поза межами повноважень Верховного Суду. У зв`язку з наведеним, колегія суддів вважає, що касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржені рішення без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Варвинського районного суду Чернігівської області від 12 вересня 2017 року та ухвалу апеляційного суду Чернігівської області від 17 жовтня 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков