Постанова

Іменем України

12 червня 2019 року

м. Київ

справа № 636/4405/17

провадження № 61-1797св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Коротуна В. М.

суддів: Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Курило В. П.,

учасники справи:

позивач - заступник керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі відділу охорони здоров`я Чугуївської районної державної адміністрації Харківської області,

відповідач - ОСОБА_1 ,

третя особа - Чугуївське управління Державної казначейської служби України у Харківській області,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , на постанову Харківського апеляційного суду від 17 грудня 2018 року в складі колегії суддів: Бурлака І. В., Кіся П. В., Яцини В. Б.,

В С Т А Н О В И В:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2017 року заступник керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі відділу охорони здоров`я Чугуївської районної державної адміністрації Харківської області звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа - Чугуївське управління Державної казначейської служби у Харківській області, про відшкодування шкоди, завданої злочином, у якому просив стягнути з ОСОБА_1 387 227,31 грн.

Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 12 грудня 2017 року відкрито провадження у даній справі та призначено справу до судового розгляду.

У серпні 2018 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , звернувся до суду із зустрічним позовом до відділу охорони здоров`я Чугуївської районної державної адміністрації Харківської області, ОСОБА_3 , правонаступника ОСОБА_5 , третя особа - Чугуївське управління Державної казначейської служби України у Харківській області, про визнання договорів недійсними.

26 грудня 2017 року відділ охорони здоров`я Чугуївської районної державної адміністрації Харківської області звернувся до суду із заявою про не підтримання указаної позовної заяви та посилаючись на частину третю статті 57 ЦПК України просив залишити без розгляду позов заступника керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі відділу охорони здоров`я Чугуївської районної державної адміністрації Харківської області до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа - Чугуївське управління Державної казначейської служби у Харківській області, про відшкодування шкоди, завданої злочином.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 27 вересня 2018 року клопотання відділу охорони здоров`я Чугуївської районної державної адміністрації Харківської області задоволено. Позовну заяву заступника керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі відділу охорони здоров`я Чугуївської районної державної адміністрації Харківської області до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа - Чугуївське управління Державної казначейської служби у Харківській області, про відшкодування шкоди, завданої злочином залишено без розгляду.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 повернуто.

Залишаючи без розгляду позов заступника керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі відділу охорони здоров`я Чугуївської районної державної адміністрації Харківської області до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа - Чугуївське управління Державної казначейської служби у Харківській області, про відшкодування шкоди, завданої злочином, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки представник органу, в інтересах якого поданий даний позов, не підтримує позовні вимоги, тому у відповідності до частини третьої статті 57 ЦПК України такий позов підлягає залишенню без розгляду.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Постановою Харківського апеляційного суду від 17 грудня 2018 року апеляційну скаргу заступника прокурора Харківської області в інтересах держави в особі відділу охорони здоров`я Чугуївської районної державної адміністрації Харківської області задоволено. Ухвалу Чугуївського міського суду Харківської області від 27 вересня 2018 року скасовано, справу передано до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Скасовуючи ухвалу суду першої інстанції та передаючи справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, апеляційний суд, виходив з того, що суд першої інстанції не звернув уваги на те, що прокурор, звертаючись до суду з даним позовом, представляє інтереси держави, а не інтереси відділу охорони здоров`я Чугуївської районної державної адміністрації Харківської області, який лише виконує у певних правовідносинах функції держави, та подання яким заяви про залишення без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов і вимагати розгляду справи по суті.

Короткий зміст вимог касаційних скарг

У січні 2019 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просить скасувати постанову апеляційного суду та залишити в силі ухвалу суду першої інстанції.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що оскаржувана постанова не відповідає засадам законності і обґрунтованості, постановлена з порушенням норм процесуального права та є помилковою.

Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу

У березні 2019 року заступник керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області подав до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу, у якому зазначив, що судове рішення є законним і обґрунтованим.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Касаційна скарга підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами цивільного розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (KOROLEV v. RUSSIA (no. 2), № 5447/03, § 33, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року; MENCHINSKAYA v. RUSSIA, № 42454/02, § 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року).

Згідно пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03,

§ 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року).

Тлумачення пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

У пункті 3 частини першої статті 131-1 Конституції України міститься відсилання до окремого закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким є Закон України

від 14 жовтня 2014 № 1697-VII «Про прокуратуру».

У частині третій статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Тлумачення частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє зробити висновок, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: (а) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; (б) у разі відсутності такого органу.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Згідно з частиною четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Аналіз зазначених норм дає підстави дійти висновку про те, що представництво прокуратурою інтересів держави допустиме при наявності виключних випадків.

Таким чином, апеляційний суд, застосовуючи до спірних правовідносин частину четверту статті 57 ЦПК України, вищевикладені вимоги закону не врахував, не перевірив та не встановив наявності виключного випадку для подання позову заступником керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави, не з`ясував який суб`єкт владних повноважень не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження щодо захисту інтересів держави або ж, що такий суб`єкт владних повноважень відсутній.

Ураховуючи, що фактичні обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, судом повністю не встановлено, а тому судове рішення не відповідає вимогам статті 263 ЦПК України щодо законності й обґрунтованості, що в силу статті 411 ЦПК України є підставою для його скасування з передачею справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палатиКасаційного цивільного суду

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , задовольнити частково.

Постанову Харківського апеляційного суду від 17 грудня 2018 року скасувати, справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

З моменту прийняття постанови судом касаційної інстанції скасовані або визнані нечинними рішення, постанови та ухвали суду першої або апеляційної інстанцій втрачають законну силу та подальшому виконанню не підлягають.

Головуючий В. М. Коротун

Судді: С. Ю. Бурлаков

А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

В. П. Курило