ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2019 року м. Київ

справа № 754/4297/18

провадження № 22-ц/824/8876/19

Київський Апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого - Іванової І.В.

суддів - Матвієнко Ю.О., Сушко Л.П.

при секретарі - Ярмак О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 11 квітня 2018 рокуу складі судді Панченко О.М., про призначення судово-психіатричної експертизи у справі за заявою Київської міської психоневрологічної лікарні № 2 про визнання ОСОБА_1 недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна.

встановив:

У квітні 2018 року Київська міська психоневрологічна лікарня № 2 звернулась до суду із заявою про визнання ОСОБА_1 недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 11 квітня 2018 року по справі призначено судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставлені наступні питання: 1) чи страждає ОСОБА_1 яким-небудь психічним захворюванням? 2) чи може вона за станом здоров`я давати значення своїм діям та керуватися ними? 3) чи потребує вона опіки.

Не погоджуючись з даною ухвалою суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій через порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та повернути заяву заявникові.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що оскаржувана ухвала є незаконною та необґрунтованою. Вказує, що судом порушено принцип змагальності судового процесу, адже до справи не були залучені ані вона, ані Орган опіки та піклування.

Посохова Т.В. вважає, що заявник звернувся до суду з заявою про позбавлення її дієздатності лише з корисливих мотивів, але ніяк не для захисту її інтересів.

В суді апеляційної інстанції представник ОСОБА_1 скаргу підтримала з викладених у ній підстав.

Інші учасників справи будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, до суду апеляційної інстанції не з`явилися, причин неявки не повідомили, що відповідно до ст.372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що Київська міська психоневрологічна лікарня № 2 звернулась до суду із заявою про визнання ОСОБА_1 недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна, посилаючись на те, що ОСОБА_1 багаторазово лікувалась в КМПНЛ № 1 та КМПНЛ № 2, під наглядом дільничого психіатра знаходиться з 2005 року, її захворювання носить хронічний, стійкий характер, внаслідок чого вона не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, томупросив призначити у справі судово-психіатричну експертизу для визначення психічного стану ОСОБА_1 .

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 11 квітня 2018 року по справі призначено судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського міського центру судово-психіатричної експертизи. На вирішення вказаної експертизи поставлені наступні питання: 1) чи страждає ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої в АДРЕСА_1 , яким-небудь психічним захворюванням? 2) чи може вона за станом здоров`я давати значення своїм діям та керуватися ними? 3) чи потребує вона опіки.

Розгляд справ про визнання фізичної особи недієздатною здійснюється судом у порядку окремого провадження, визначеному цивільним процесуальним законом.

Згідно із частинами третьою, четвертою статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом із додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Відповідно до статті 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Частина друга зазначеної статті передбачає, що порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється Цивільним процесуальним кодексом України.

Згідно ч.3 ст.296 ЦПК України, заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, органом опіки та піклування, психіатричним закладом.

Відповідно до ч.1 статті 298 ЦПК України, суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу.

Призначення експертизи судом є обов`язковим за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи (ст.105 ЦПК України).

З огляду на вказане судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для призначення експертизи, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає, оскільки її доводи висновків суду не спростовують і не свідчать про порушення судом норм цивільно-процесуального законодавства.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381 ЦПК України, Київський Апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

постановив :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 11 квітня 2018 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді :