БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/184/19
Провадження № 2-о/497/28/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.06.2019 року Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Кравцової А.В.,

присяжних: Кальчевої Д.Д., Кари І.М.,

секретар судового засідання Бекметова Х.В.,

за участю заінтересованої особи ОСОБА_1 .Ю.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м.Болград цивільну справу за заявою органу опіки та піклування над повнолітніми особами Болградської районної державної адміністрації, заінтересована особа ОСОБА_2 - про визнання особи обмежено дієздатною та призначення піклувальника над обмежено дієздатною особою,

ВСТАНОВИВ:

11.02.2019 року представник заявника звернувся до суду з заявою про визнання ОСОБА_3 обмежено дієздатною особою, та призначення її батька ОСОБА_2 піклувальником над нею, посилаючись на те, що ОСОБА_3 є особою з інвалідністю 2 групи з дитинства, потребує стороннього догляду, була визнана обмежено дієздатною рішенням Болградського районного суду Одеської області від 21.01.2011 року, її піклувальником була призначена її мати, яка ІНФОРМАЦІЯ_1 померла.

Заінтересована особа ОСОБА_2 у судовому засіданні підтримав заяву, наполягав на її задоволенні, просив визнати його дочку ОСОБА_3 обмежено дієздатною особою, та призначити його, її батька, піклувальником, надав пояснення з підстав, зазначених в заяві, повідомивши, що його дочка стала такою після перебування в комі в реанімації протягом 14-ти днів у чотиримісячному віці через запалення легенів.

Представник заінтересованої особи органу опіки та піклування Болградської РДА Одеської області, до суду не з`явився, надав суду заяву, що вимоги підтримує, просить задовольнити, розглянути справу за його відсутністю.

Вислухавши пояснення ОСОБА_2 , розглянувши надані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги заяви, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, письмові пояснення заявника, документи, надані органом опіки та піклування, суд дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню за наступних підстав.

Згідно ст.293 ЦПК України, окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав, або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи (ч.2 п.1 ст.293 ЦПК України). Гл.2 ЦК України врегульовано саме порядок розгляду судом справ про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Відповідно до подання, доданого до заяви, судом була призначена судово-психіатрична експертиза для визначення психічного стану та дієздатності ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка, згідно довідки до акту огляду медико-соціальної експертної комісії серії №2-18АЄ №136865 від 24.01.1996 року, є інвалідом ІІ групи з дитинства, безстроково(а.с.5).

Відповідно до свідоцтва про народження (серії НОМЕР_1 від 10.12.1979 року, а/з№13), ОСОБА_3 є батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешкає разом з нею за адресою: АДРЕСА_1 (довідка про склад смі`ї, а.с.6) однією сім`єю та здійснює догляд за нею. Згідно свідоцтва про смерть НОМЕР_2 , що видане 25.10.2018р. Болградським відділом РАЦС, мати ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.12), а шлюб між її батьками ОСОБА_2 та ОСОБА_4 було розірвано 26.05.1994р., - згідно свідоцтва НОМЕР_3 виданого 07.06.1994р. Болградським РАЦС. З пояснень ОСОБА_2 суду його дочка після розірвання шлюбу проживала з матір`ю, але він брав участь у вихованні дитини, навчав її побутовим дрібницям, щоб вона могла сама для себе будь-що робити самостійно, але для неї навіть налити кип`яток до чашки проблема він це робить сам, вона також може зненацька впасти, хоча до школи для таких дітей вона ходить самостійно він її навчив і контролює. До магазину вона сама піти і щось придбати не може не розуміється. Через стан свого здоров`я дочка не може повною мірою усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, не може розумно розпоряджатися пенсією за інвалідністю, яку вона отримує, не може самостійно себе обслуговувати, не може рахувати, навіть гроші, погано розмовляє і нерозбірливо вміє писати, нічим не цікавиться окрім спілкування з дітьми.

Відповідно до ст.ст.30,39ч.1 ЦК України, цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність в разі їх невиконання. Обсяг цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється цивільним кодексом і може бути обмежений виключно у випадках і в порядку, встановлених законом. Фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Законодавство України встановлює презумпцію психічного здоров`я людини, якщо інше не буде встановлено в законному порядку. Відповідно до ст.3 Закону України «Про психіатричну допомогу» кожна особа вважається такою, що не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах і в порядку, передбачених цим Законом та іншими законами України. Ст.1 зазначеного Закону визначає психічний розлад як розлад психічної діяльності (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті), який позбавляє особу здатності адекватно усвідомлювати навколишню дійсність, свій психічний стан і поведінку. При цьому діагноз психічного розладу не може базуватися на незгоді особи з існуючими в суспільстві політичними, моральними, правовими, релігійними, культурними цінностями або на будь-яких інших підставах, безпосередньо не пов`язаних зі станом її психічного здоров`я (ч.1ст.7 Закону).

Згідно висновку судово-психіатричної експертизи №186 Комунальної установи «Одеський обласний медичний центр психічного здоров`я» від 15.05.2019р., ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , страждає на хронічний, стійкий психічний розлад у виді "Помірної розумової відсталості, внаслідок раннього органічного ураження центральної нервової системи" (що відповідає діагностичним критеріям рубрики «F71» за Міжнародною класифікацією хвороб 10-го перегляду), у зв`язку з чим не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, з чого вбачається висновок, що вона потребує опіки, оскільки сама не може вирішувати прості життєві питання щодо своїх громадянських та людських прав і обов`язків.

Таким чином, зібрані у справі докази дають підстави для визнання ОСОБА_3 недієздатною, оскільки належними доказами у справі підтверджено, що в силу свого захворювання вона не здатна повною мірою усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, проте, оскільки вимогами заяви орган опіки та піклування просить визнати суд її обмежено дієздатною, про що надав висновок, суд дійшов висновку про те, що вимоги заяви підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до вимог ч.1ст.41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка, а згідно ст.36 цього ж кодексу суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, а ст.337 ЦК України регламентовано, що над фізичною особою, цивільна дієздатність якої обмежена, встановлюється піклування. Фізична особа, цивільна дієздатність якої обмежена, може самостійно вчиняти лише дрібні побутові правочини. Правочини щодо розпорядження майном та інші правочини, які виходять за межі дрібних побутових, вчиняються особою, цивільна дієздатність якої обмежена, за згодою піклувальника. Відмова піклувальника дати згоду на вчинення правочинів, що виходять за межі дрібних побутових, може бути оскаржена особою, цивільна дієздатність якої обмежена, до органу опіки та піклування або суду. Одержання заробітку, пенсії, стипендії, інших доходів особи, цивільна дієздатність якої обмежена, та розпоряджання ними здійснюються піклувальником. Піклувальник може письмово дозволити фізичній особі, цивільна дієздатність якої обмежена, самостійно одержувати заробіток, пенсію, стипендію, інші доходи та розпоряджатися ними. Особа, цивільна дієздатність якої обмежена, самостійно несе відповідальність за порушення нею договору, укладеного за згодою піклувальника, та за шкоду, що завдана нею іншій особі. Згідно ч.1ст.300 ЦПК України, суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Ст.63ч.4 ЦК України визначено, що опікун або піклувальник призначається переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Призначення опікуна (піклувальника) в разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку в повному обсязі досягається мета цивільного судочинства захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в даному конкретному випадку забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною (обмежено дієздатною) особою.

Аналізуючи при цьому як норми ЦК так і ЦПК України у даному питанні, слід дійти висновку, що законодавець, захищаючи недієздатну особу, покладає на суд обов`язок відразу у рішенні про визнання особи недієздатною (обмежено дієздатною) вирішити питання захисту прав цієї особи шляхом призначення їй опікуна за поданням органу опіки та піклування. При цьому із змісту норм ЦК та ЦПК також вбачається вагома роль органу опіки та піклування, який зобов`язаний надати ґрунтовне подання суду щодо призначення опікуна, при цьому саме на вказаний орган покладається обов`язок знайти особу, яка за своїми якостями (стан здоров`я, родинні зв`язки, тощо) найбільш ефективно для особи, визнаної недієздатною, може виконувати обов`язки опікуна (піклувальника). Отже, призначення опікуна (піклувальника) недієздатній особі, на думку суду, переслідує перш за все найважливішу мету не залишити безправною особу, яка за своїм статусом позбавлена самостійно здійснювати свої права у суспільстві.

Згідно висновку Органу опіки та піклування Болградської райдержадміністрації Одеської області доцільно призначення піклувальником над ОСОБА_3 її батька ОСОБА_2 , оскільки він може бути піклувальником, має належні побутові умови для проживання разом з підопічною, не заперечує проти призначення його піклувальником над дочкою, що було ним особисто підтверджено у судовому засіданні, та надано письмову заяву. Обмежень, передбачених ст.64 ЦК України щодо призначення ОСОБА_2 опікуном (піклувальником) судом не встановлено. За таких обставин, в інтересах ОСОБА_3 , суд вважає необхідним визнати її обмежено дієздатною, встановити над нею піклування, та за доцільне призначити її батька ОСОБА_2 її піклувальником.

Згідно приписів ст.300 ч.ч.5-9 ЦПК України, рішення суду після набрання ним законної сили слід надіслати органу опіки та піклування, органам ведення Державного реєстру виборців за місцем проживання фізичної особи.

Відповідно до ч.1ст.40 ЦК України фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання рішенням суду про це законної сили, з метою дотримання зазначених положень ЦПК України, суд зобов`язаний визначити строк дії даного рішення, який не може перевищувати двох років.

Керуючись ст.ст.15, 16, 36, 39, 41, 60, 64 ЦК України, ст.ст.2, 10, 78-80, 89, 263, 299-300 ЦПК України суд

ухвалив:

Заяву органу опіки та піклування над повнолітніми особами Болградської районної державної адміністрації, заінтересована особа ОСОБА_2 про визнання особи обмежено дієздатною та призначення піклувальника над обмежено дієздатною особою, задовольнити в повному обсязі.

Визнати обмежено дієздатною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянку України, уродженку села Палевиці Сиктивдинського району Р.Комі, Російська Федерація.

Встановити піклування над обмежено дієздатною особою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Призначити піклувальником обмежено дієздатної особи ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 її батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м.Болград Одеської області, що зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Встановити строк дії даного рішення - два роки з моменту набрання ним законної сили.

Копію рішення після набрання ним законної сили надіслати органу опіки та піклування, органу ведення Державного реєстру виборців за місцем проживання фізичної особи, визнаної судом обмежено дієздатною.

Роз`яснити опікуну та заявнику, що клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною (обмежено дієздатною) має право подати опікун (піклувальник), представник органу опіки та піклування не пізніше п`ятнадцяти днів до закінчення строку дії даного рішення. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує неусвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи. Суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною до закінчення строку його дії в порядку, встановленому статтею 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. В разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або ухвалення постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга подається до Одеського апеляційного суду через Болградський районний суд Одеської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана, - протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного тексу рішення суду.

Повний текст рішення складений 20.06.2019 року.

Головуючий __________ суддя А.В. Кравцова

Присяжні: __________ Кальчева Д.Д. __________ Кара І.М.