ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3299/18
провадження № 2/753/680/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"12" березня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі
головуючого судді Колесника О.М.
при секретарі Литвин Н.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення права користування жилим приміщенням,
В лютому 2018 р. позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про позбавлення права користування жилим приміщенням, мотивуючи свої вимоги тим, що 23.04.2016 р. згідно договору купівлі-продажу 1/3 частини квартири відповідач передав у позивачу у власність свою частку квартири АДРЕСА_1 , але значиться зареєстрованим у вказаній квартирі. При цьому витрат за житлово-комунальні послуги не сплачу, особистих речей у квартирі не тримає та не проживає в ній з 2014 р.
В судове засідання позивач не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав до суду заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутність, позовні вимоги підтримує та просили суд їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання також не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, до матеріалів справи подав заяву, в якій зазначає, що не проживає у квартирі з 2014 р. та просить справу розглядати у його відсутність.
Враховуючи повторну неявку відповідача в судове засідання, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність відповідача з ухваленням заочного рішення, відповідно до ст. 280 ЦПК України, оскільки позивач не заперечував проти такого вирішення справи.
Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Згідно ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Судом встановлено, що 23.04.2016 р. між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладено договір купівлі-продажу 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 .
Як вбачається з заяви відповідача ОСОБА_1 , останній особисто зазначив, що з 2014 р. він у квартирі АДРЕСА_1 не проживає.
Таким чином, відповідач, будучи зареєстрованими у вказаній квартирі, що на даний час належить позивачці на праві власності, порушує її права та законні інтереси, як власника на свій розсуд володіти, користуватись і розпоряджатись належним майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (ст. 321 ЦК України).
Право власності набувається на підставах, які не заборонені законом, зокрема, на підставі правочинів. При цьому діє презумпція правомірності набуття права власності на певне майно, яка означає, що право власності на конкретне майно вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (ст. 328 ЦК України).
Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожної фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускає позбавлення особи свого майна, крім як в інтересах суспільної необхідності і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, визнає право держави на здійснення контролю за використанням власності у відповідності з загальними інтересами або для забезпечення податків, інших зборів чи штрафів.
Відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом, є однією із загальних засад цивільного законодавства (п. 2 ч. 1 ст. 3 ЦК України). Непорушність права приватної власності і недопущення протиправного позбавлення власності визначено також серед конституційних основ правопорядку у сфері господарювання.
Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Аналізуючи докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що оскільки відповідач не є співвласником або власником спірної квартири, яка належить на праві власності позивачці, у спірній квартирі фактично з 2014 року не проживає, витрат на по житлово-комунальним оплатам не несе, особистих речей у квартирі не зберігає, а тому, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Також, відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню 704,80 грн. судового збору, сплаченого позивачами при зверненні до суду.
Керуючись ст.ст. 7, 9, 12, 13, 19, 76, 81, 89, 141, 223, 244, 245, 247, 259, 263-265, 268, 280-289, 353, 354 ЦПК України, на підставі ст.ст. 316, 319, 321, 328 ЦК України, суд -
Позбавити ОСОБА_2 права користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 , (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 704 грн. 80 коп. судового збору.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Дарницького районного суду м. Києва протягом 30 днів з дня його проголошення, а учаснику справи, якому не було вручене повне заочне рішення в день його проголошення - протягом 20 днів з дня вручення його повного тексту заочного рішення.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини заочного рішення через Дарницький районний суд м. Києва.
Суддя :