У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2019 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Малюк В.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , неповнолітнього ОСОБА_2 , в інтересах якого діє ОСОБА_1 , до ОСОБА_3 , третя особа Служба у справах дітей виконавчого комітету Ужгородської міської ради про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення до житлового приміщення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулося до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до ОСОБА_3 , третя особа Служба у справах дітей виконавчого комітету Ужгородської міської ради про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення до житлового приміщення.

Приписами ч.1 ст.187 ЦПК України визначено, що суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що така підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 175, ст.177 ЦПК України.

Частинами 5 та 6 статті 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач зазначає, що він та його покійна дружина, ОСОБА_4 , постійно проживали та були зареєстровані в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач вказує, що у подальшому його сім`я мала намір поповнитись дитиною та те, що на той час він, як працівник правоохоронного органу, мав можливість стати на чергу по поліпшенню житлових умов, а тому він з дружиною прийняли рішення оформити договір дарування квартири на її матір - ОСОБА_3 , що і було зроблено у грудні 2010 року. В квітні 2018 року сталася дорожньо-транспортна пригода, внаслідок якої його дружина ОСОБА_4 померла.

Позовна заява не містить викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини, а саме: позивачем не надано підтверджуючих доказів про те, що квартира АДРЕСА_2 була придбана ним особисто та його покійною дружиною у 2010 році; не надано копії договору дарування на який, позивач посилається у позовній заяві.

При цьому позивач, в обґрунтування позовних вимог не зазначає чи відкривалась спадщина після смерті його дружини, не надає свідоцтво про прийняття спадщину після смерті померлої дружини, не зазначає хто саме прийняв спадкове майно після смерті спадкодавців, жодних документів, які дають можливість встановити кому саме належить спірна квартира на час звернення до суду з вказаним позовом також не надано.

Крім того, за змістом ст. 391 ЦК України позов про захист права власності подається з метою усунення перешкод у здійсненні власником права користування та розпорядження своїм майном.

Пунктом 34 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» передбачено, що оскільки право власності є абсолютним правом, яке включає право володіння, користування та розпорядження майном, якого ніхто не може бути позбавлений, крім випадків, передбачених законом (стаття 41 Конституції України, статті 316 - 319 ЦК), то власник на підставі статті 391 ЦК не може бути визнаний таким, що втратив право користування своїм майном, зокрема жилим приміщенням або виселений із нього, оскільки це не відповідає характеру спірних правовідносин, й такі вимоги регулюються, зокрема, статтями 71, 72, 109, 110, 116 Житлового кодексу Української РСР (далі - ЖК УРСР).

На підтвердження позовних вимог, до матеріалів позовної заяви додано довідку Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації м. Ужгорода», з якої слідує, що будинок АДРЕСА_1 , зареєстрована за громадянкою ОСОБА_5 станом на 14.04.2009 рік.

Разом із тим, позивачем не долучено до справи Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на день звернення до суду, що позбавляє суд можливості встановити кому саме належить спірне майно на день звернення до суду. Відсутність вищевказаних даних може призвести до того, що будуть порушення права та інтересів інших осіб, які не залучені до справи як учасники по справі.

Враховуючи зазначені обставин, приходжу до переконання, що вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, а тому вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з врахуванням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст.185, 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , неповнолітнього ОСОБА_2 , в інтересах якого діє ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Служба у справах дітей виконавчого комітету Ужгородської міської ради про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення до житлового приміщення - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали. Роз`яснити, що в разі не усунення ним вказаних недоліків, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Малюк