ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-з/753/41/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" червня 2019 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Мицик Ю.С., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , що подана в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення позову до його подання, -

В С Т А Н О В И В:

До Дарницького районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 , що подана в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення позову до його подання.

Як вбачається зі змісту поданої заяви, заявник планує звернутись до суду із позовом про розірвання договору підряду та відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Згідно з ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Судом встановлено, що заява не відповідає змісту та формі заяви про забезпечення позову, з огляду на наступне.

Частиною 1 ст. 58 ЦПК України передбачено, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатись до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) або через представника.

Згідно ч. 1 ст 60 ЦПК України, представником в суді може бути адвокат або законний представник.

Пп. 11 п. 16-1 ч. 16 Закону України «Про внесення змін до Конституції України» (щодо правосуддя) передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Відповідно до розділ XV перехідних положень Конституції України, представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України"Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Враховуючи, що Закон України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" набрав чинності 30.09.2016, а позов до суду ще не подано, таким чином представляти інтереси позивача ОСОБА_2 з 01.01.2019 в суді першої інстанції може адвокат.

Однак, як вбачається з поданої заяви, остання підписана представником ОСОБА_2 - ОСОБА_1 , який діє на підставі довіреності та не долучено до заяви підтвердження, що останній є адвокатом.

Відповідно до ч. 9 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Отже, врахувавши встановленні вище обставини, суддя дійшов висновку про повернення заяви про забезпечення позову заявнику.

Одночасно суд роз`яснює, що ця відмова не позбавляє заявника (позивача) на повторне звернення до суду із заявою про забезпечення позву в порядку встановленому ЦПК України.

На підставі наведеного та керуючись стст. 149, 151, 152, 153 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , що подана в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення позову до його подання - повернути заявнику.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги через Дарницький районний суд м. Києва.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Ю.С.Мицик