КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2019 року м. Київ

Справа № 371/1475/15-ц

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді-доповідача Ящук Т.І.,

суддів Немировської О.В., Чобіток А.О.,

за участю секретаря судового засідання Кравченко Н.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана її представником Терентьєвим Олександром Юрійовичем, на ухвалу Миронівського районного суду Київської області від 12 серпня 2019 року, постановлену у складі судді Капшук Л.О.,

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, визнання майна особистою власністю та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

встановив:

У серпні 2015 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, визнання майна особистою власністю.

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 02 вересня 2015 року відкрито провадження у вказаній справі.

17 вересня 2015 року ОСОБА_1 звернулась до суду з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 08 жовтня 2015 року вимоги за зустрічним позовом про поділ майна подружжя об`єднано в одне провадження з первісним позовом.

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 12 серпня 2019 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, визнання майна особистою власністю та зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою суду, представник ОСОБА_1 - Терентьєв О.Ю. звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на її незаконність, порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Вказує, що розгляд справи неодноразово відкладався не лише для надання часу сторонам для примирення, але й за ініціативою суду, у зв`язку перебуванням у нарадчій кімнаті, на лікарняному тощо. Отже посилання суду про втрату інтересу учасниками процесу до розгляду справи є безпідставними, оскільки судом по факту не проведено підготовче засідання, не визначено порядок його проведення, не встановлено строки для подачі учасниками заяв по суті, не розглянуто клопотання щодо виклику свідків, не розглянуто клопотання щодо витребування документів.

Зазначає, що до 02 квітня 2019 року представником позивача було подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з участю адвоката в іншому провадженні, а представником відповідача на електронну пошту суду подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням на лікарняному. У клопотанні було зазначено, що докази стосовно перебування адвоката Терентьева О.Ю. на лікуванні будуть надані суду додатково.

05 серпня 2019 року представником відповідача заздалегідь на електронну пошту суду було надіслано клопотання про відкладення розгляду справи через неможливість забезпечити явку адвоката у зв`язку з захистом обвинуваченої у кримінальній справі. Враховуючи час та місце проведення судового засідання у кримінальній справі та територіальну відстань від приміщення Миронівського районного суду, забезпечити явку представника на встановлений судом час було неможливо з об`єктивних та поважних причин. Відтак, представник відповідача просив суд відкласти розгляд справи на іншу дату через поважність причини своєї відсутності. Додатково вказане клопотання було направлено в той же день засобами поштового зв`язку на адресу суду, який було отримано судом 07 серпня 2019 року. Крім того, особисто відповідачем було також подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з участю її представника в кримінальному процесі, та її неможливістю самостійно здійснити на належному рівні захист своїх законних прав та інтересів.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини з управі «Bartaia v. Georgia» («Вартая проти Грузії», заява №10978/06) від 26.07.2018 року - «відмова суду перенести засідання за клопотанням адвоката, що брав участь в іншому процесі, та розгляд справи без захисника є порушенням статті 6 (право на справедливий суд) Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод».

В судовому засіданні представник відповідача Терентьєв О.Ю. підтримав доводи апеляційної скарги, просив ухвалу суду скасувати.

Представник відповідача ОСОБА_5. заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив залишити ухвалу суду без змін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що 12 серпня 2019 року учасники судової справи в судове засідання повторно не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належно. Підтвердженням належного повідомлення про розгляд справи є рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення. Відповідач та представник відповідача подали до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з зайнятістю представника відповідача в кримінальному провадженні у Вишгородському районному суді Київської області. Явка в судове засідання всіх учасників справи є обов`язковою умовою правильного та швидкого розгляду і вирішення справи.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що позивач та відповідач, який заявив у справі зустрічні вимоги, були завчасно та належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, сторони та їх представники повторно не прибули у судове засідання. Позивач та його представник не повідомили про причини неявки, не направили клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Відповідач та її представник повторно подали клопотання про відкладення розгляду справи, з клопотанням про розгляд справи за їх відсутності не зверталися. Враховуючи правила статті 223 ЦПК України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкладення розгляду справи та розгляду справи без участі сторін.

Крім того, суд першої інстанції посилався на те, що неодноразово відкладав розгляд справи за клопотанням учасників справи, в тому числі з метою укладення мирової угоди. Повторна неявка учасників справи, якими заявлено первісні та зустрічні позовні вимоги, в судове засідання припускає їхнє небажання продовжувати цивільний процес у справі, вказує на втрату ними інтересу до вирішення справи.

Враховуючи викладене та посилаючись на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення без розгляду як первісного, так і зустрічного позову у справі.

З таким висновком суду колегія суддів повністю погодитись не може, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, визнання майна особистою власністю перебуває в провадженні Миронівського районного суду Київської області з серпня 2015 року, а зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя подано у вересні 2015 року.

За період перебування справи в провадженні суду у справі було проведено ряд процесуальних дій та призначено значну кількість судових засідань.

Так, ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 16 листопада 2015 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, провадження зупинено.

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 6 грудня 2016 року призначено у справі додаткову судову будівельно-технічну експертизу, провадження зупинено.

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 22 березня 2018 року поновлено провадження у справі, розгляд справи призначено на 14 травня 2018 року о 10-30 год.

З матеріалів справи вбачається, що з 14 травня 2018 року по 30 січня 2019 року судом неодноразово було відкладено розгляд справи за клопотанням представника позивача щодо врегулювання спору мирним шляхом та надання можливості підготувати мирову угоду.

В судове засідання, призначене на 30 січня 2019 року, з`явились учасники справи та їх представники, розгляд справи відкладено на 02 квітня 2019 року за клопотанням представників сторін щодо укладення мирової угоди, про що сторони були повідомлені особисто, під розписку.

Враховуючи, що підставою для залишення позовної заяви без розгляду стала неявка учасників справи та їх представників у судові засідання, призначені на 02.04.2019 року та на 12.08.2019 року, колегія суддів, враховуючи вимоги ст. 367 ЦПК України, перевіряє наявність правових підстав для залишення позову без розгляду та добросовісність ставлення учасників справи до своїх процесуальних обов`язків, виключно в межах цих судових засідань.

Як вбачається з матеріалів справи, останніми двома засіданнями були засідання, призначені на 02 квітня 2019 року на 14 год. 30 хв. та на 12 серпня 2019 року на 16 год. 00 хв.

Про судове засідання, призначене на 02 квітня 2019 року позивач, представник позивача ОСОБА_5. та представник відповідача Терентьєв О.Ю. були повідомлені належним чином, що підтверджується їх розпискою (т.2 а.с. 147).

Згідно з довідкою від 02 квітня 2019 року, складеною секретарем судового засідання, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі розгляд справи здійснюється судом за їх відсутності. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Наступне судове засідання судом було призначено на 12 серпня 2019 року на 16-00 год., про що учасники справи були повідомлені судовою повісткою про виклик до суду.

В судове засідання 12 серпня 2019 року сторони та їх представники не з`явились, будучи належним чином повідомленими про день та час розгляду справи, що підтверджується зворотними повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Позивачем або його представником не було повідомлено суд першої інстанції про причини їх неявки в останнє судове засідання, відповідно суд був позбавлений можливості вирішувати питання про поважність причин неявки.

Відповідач та її представник подали до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з зайнятістю представника відповідача в кримінальному провадженні у Вишгородському районному суді Київської області.

На підтвердження зазначеного представником відповідача було додано до клопотання копію витягу з реєстру з сайту судової влади щодо участі адвоката Терентьєва О.Ю. в якості захисника в розгляді кримінальної справи № 363/2525/17 за обвинуваченням ОСОБА_6 . Вишгородським районним судом Київської області під головуванням судді Рудюк О.Д. (т.2 а.с.162).

Відповідно до ч 2, 3 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Згідно з ч. 5 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, умовами залишення позовної заяви без розгляду у випадку повторної неявки в судове засідання позивача є: - повторна, тобто друга поспіль неявка позивача в судове засідання; - повідомлення позивача про судове засідання належним чином; - відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання, або неповідомлення позивачем про причини його неявки в судове засідання; - нез`явлення в судове засідання позивача перешкоджає вирішенню спору; - від позивача не надходила заява про розгляд справи за його відсутності.

З огляду на викладене, процесуальне законодавство вказує на необхідність врахування такої обставини, як повідомлення чи неповідомлення позивачем суду про причини неявки в судове засідання, а також не виключає врахування за наявності для того підстав поважності чи неповажності причини неявки позивача в судове засідання (ст. 223 ч. 5, ст. 257 ч. 1 п. 3 ЦПК України).

Враховуючи те, що позивач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_5. за первісним позовом, будучи належним чином повідомлені судом про час та місце розгляду справи (т.2 а.с. 154-155), повторно не з`явилися в судове засідання, та не повідомлено суд про причини їх неявки, у суду першої інстанції були наявні підстави для застосування до зазначеної позовної заяви положень п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Частиною 3 ст.13 ЦПК України передбачено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Позивач ОСОБА_2 вказану ухвалу не оскаржував. В даному судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник позивача ОСОБА_5 . заперечував проти доводів апеляційної скарги, вважаючи ухвалу суду законною та правомірною.

Таким чином, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про повторну неявку позивача та його представника в судове засідання без поважних причин і наявність підстав для залишення позову без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, а доводи апеляційної скарги в цій частині є необґрунтованими.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 та її представник Терентьєв О.Ю. , які є позивачами за зустрічним позовом, завчасно повідомили суд про причини неявки в судове засідання, призначене на 12 серпня 2019 року, а отже у суду відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257, ч.5 ст. 223 ЦПК України були відсутні підстави для залишення позову без розгляду, - в залежності від оцінки причини неявки сторони суд мав продовжити розгляд справи за їх відсутності або ж відкласти розгляд справи.

Таким чином, вирішуючи питання про залишення зустрічного позову ОСОБА_1 без розгляду, суд помилково не врахував того, що стороною відповідача, як позивача за зустрічним позовом, були подані клопотання про відкладення розгляду справи через зайнятість у іншому судовому засіданні, та обґрунтовано поважність причини неявки в судове засідання, про що надано відповідні докази, що унеможливлює застосування положень п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Виходячи з вищевикладеного, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду, оскільки позивач та її представник за зустрічним позовом завчасно подали клопотання про відкладення розгляд даної справи у зв`язку з наявністю поважних причин повторної неявки в судове засідання представника учасника справи.

Представник відповідача Терентьєв О.Ю. в суді апеляційної інстанції підтвердив, що відповідач ОСОБА_1 не втратила інтерес до своєї справи, яка перебуває в провадженні суду з 2015 року, і бажає, щоб розгляд справи завершився ухваленням рішення.

За вказаних обставин, з урахуванням наведених вище норм процесуального закону, та наявності в матеріалах справи клопотання про відкладення розгляду справи, колегія суддів дійшла висновку про те, що у суду першої інстанції були відсутні правові підстави для залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою належним чином повідомленого позивача на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, відтак оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи в частині зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 374-379, 381-383 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана її представником Терентьєвим Олександром Юрійовичем, - задовольнити частково.

Ухвалу Миронівського районного суду Київської області від 12 серпня 2019 року - скасувати в частині залишення без розгляду зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, справу у вказаній частині направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 22 жовтня 2019 року.

Суддя - доповідач: Ящук Т.І.

Судді: Немировська О.В.

Чобіток А.О.