Провадження № 2-зз/760/52/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2019 р. суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кушнір С.І., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Відрадний.» про скасування заходів забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2018 р. до Солом`янського районного суду м. Києва надійшла заява представника ТОВ «Відрадний.» про скасування заходів забезпечення позову, відповідно до якої представник просить скасувати заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Жовтневого районного суду міста Києва від 02 листопада 1998 р. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 та ін. до ЗАТ «Відрадний» про усунення перешкод виходу із ЗАТ «Відрадний» та стягнення частини майна.

Подана заява обґрунтована тим, що на підставі Договору купівлі-продажу від 17 липня 1996 р., укладеного між Представництвом Фонду державного майна України у Жовтневому районі м. Києва (продавець) та Організацією орендарів Орендного торговельно-виробничого центру «Відрадний» (покупець) та посвідченого державним нотаріусом П`ятої Київської державної нотаріальної контори Марініченко О.С., зареєстрованого в реєстрі за № ЗС- 301, продавець передав у власність покупця державне майно цілісного майнового комплексу Орендного торговельно-виробничого центру «Відрадний», серед іншого, майно магазину № НОМЕР_1 з приміщеннями площею 319,4 кв.м., що становить 4/100 долі цілого будинку за адресою: АДРЕСА_1 та двома кіосками біля нього.

Факт передачі вказаного майна від продавця до покупця згідно вказаного Договору підтверджується Актом прийому-передачі проданого об`єкту приватизації цілісного майнового комплексу Орендного торговельно-виробничого центру «Відрадний» від 08 жовтня 1996 р.

Згідно Реєстраційного посвідчення від 19 листопада 1997 р. Київське міське бюро технічної інвентаризації посвідчує, що домоволодіння АДРЕСА_1 зареєстровано за Організацією орендарів Орендного торговельно-виробничого центру «Відрадний» на підставі Договору купівлі-продажу, посвідченого П`ятою Київською державною нотаріальною конторою 17 липня 1996 р. за реєстраційним № ЗС-301, та записано в реєстраційну книгу за реєстровим № 1231-П. Домоволодіння АДРЕСА_1 в цілому складається з нежитлових приміщень площею 319,4 кв.м.

02 листопада 1998 р. Жовтневим районним судом міста Києва, за результатами розгляду листа ЗAT «Відрадний» про відміну забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 та ін. до ЗАТ «Відрадний» про усунення перешкод виходу із ЗАТ «Відрадний» та стягнення частини майна, постановлено ухвалу, якою знято арешт на суму 35000 грн. на розрахунковому рахунку ЗАТ «Відрадний», який був накладений ухвалою Жовтневого районного суду м. Києва від 8 серпня 1998 р., та накладено арешт на магазин № НОМЕР_1 , що належить ЗАТ «Відрадний» і знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

На підставі вказаної ухвали суду від 02 листопада 1998 р. Першою Київською державною нотаріальною конторою 27 жовтня 2004 р. за № 1418512 внесено відомості (зареєстровано) до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна про обтяження (арешт) магазину № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з тим, згідно Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Відрадний.», воно є повним правонаступником усього майна, інших майнових та немайнових активів, прав та обов`язків Закритого акціонерного товариства «Відрадний» (), яке було правонаступником всіх прав і обов`язків Орендного торговельно-виробничого центру «Відрадний» (організації орендарів Орендного торговельно-виробничого центру «Відрадний»).

Таким чином, наявність вищевказаного запису за № 1418512 в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна про обтяження (арешт) магазину № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 , здійсненого на підставі ухвали Жовтневого районного суду міста Києва від 02 листопада 1998 р. зумовлює перешкоди щодо реалізації TOB «Відрадний.» свого права власності на вказаний об`єкт нерухомості, зокрема перешкоди щодо розпорядження вказаним майном.

При цьому, як зазначає заявник, єдиним шляхом усунення перешкод реалізації TOB «Відрадний.» своїх прав є скасування судом заходів забезпечення позову, накладених ухвалою Жовтневого районного суду міста Києва від 02 листопада 1998 р. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 та ін. до ЗАТ «Відрадний» про усунення перешкод виходу із ЗАТ «Відрадний» та стягнення частини майна.

Враховуючи викладене та посилаючись на норми ст. 158 ЦПК України, представник ТОВ «Відрадний.» звернувся до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову.

Дослідивши матеріали поданої заяви, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 3 ст. 182 ЦПК України, заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Згідно довідки Солом`янського районного суду м. Києва від 05.04.2019 р. Вих. № 6.0/52/2019 вбачається, що на підставі наказу ДСА, затвердженого 11.02.2010 № 22 Міністерством юстиції України від 03.03.2010 № 201/17496 «Про затвердження переліку судових справ та документів із зазначенням строків зберігання, вилучені для знищення як такі, що не мають культурної цінності та втратили практичне значення», цивільна справа № 2-2169/98 за позовом ОСОБА_1 та інших до ЗАТ «Відрадний» про усунення перешкод виходу із ЗАТ «Відрадний» та стягнення частини майна, - була знищена, а оригінали рішень та ухвал не збереглись.

Пунктом 38 Постанови Пленуму ВСУ від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляду справі у суді першої інстанції» знищення справи у зв`язку із закінченням терміну її зберігання віднесено до причин втрати судового провадження.

Зазначене у довідці архіву Солом`янського районного суду м. Києва від 05.04.2019 р. Вих. № 6.0/52/2019 про те, що цивільна справа № 2-2169/98 за позовом ОСОБА_1 та інших до ЗАТ «Відрадний» про усунення перешкод виходу із ЗАТ «Відрадний» та стягнення частини майна, за строками зберігання знищена, а оригінали рішень та ухвал не збереглись, дає підстави вважати втраченим судове провадження по вказаній цивільній справі, та на думку суду, є перешкодою для розгляду заяви ТОВ «Відрадний.» про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до ст. 488 ЦПК України, відновлення втраченого повністю або частково судового провадження в цивільній справі, закінченій ухваленням рішення або у якій провадження закрито, проводиться у порядку, встановленому цим Кодексом.

Статтею 489 ЦПК України передбачено, що втрачене судове провадження у цивільній справі може бути відновлене за заявою учасника справи або за ініціативою суду.

Згідно статті 493 ЦПК України вбачається, що при розгляді заяви про відновлення втраченого судового провадження суд бере до уваги: 1) частину справи, яка збереглася (окремі томи, жетони, матеріали з архіву суду тощо); 2) документи, надіслані (видані) судом учасникам судового процесу та іншим особам до втрати справи, копії таких документів; 3) матеріали виконавчого провадження, якщо воно здійснювалося за результатами розгляду справи; 4) будь-які інші документи і матеріали, подані учасниками судового процесу, за умови, що такі документи і матеріали є достатніми для відновлення справи; 5) відомості з Єдиного державного реєстру судових рішень; 6) дані, що містяться в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі; 7) будь-які інші відомості, документи тощо, отримані у законний спосіб з інших офіційних джерел.

Суд може допитати як свідків осіб, які були присутніми під час вчинення процесуальних дій, учасників справи (їх представників), а в необхідних випадках - осіб, які входили до складу суду, що розглядав справу, з якої втрачено провадження, а також осіб, які виконували судове рішення, та вчиняти інші процесуальні дії, передбачені цим Кодексом, з метою відновлення втраченого судового провадження.

Тому, заявнику необхідно відновити втрачене судове провадження в частині ухвали про забезпечення позову шляхом накладення арешту з метою його скасування.

У відповідності з ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Враховуючи, що матеріали справи було знищено, у зв`язку із закінченням терміну їх зберігання, а оригінали рішень та ухвал не збереглись, згідно довідки Солом`янського районного суду м. Києва від 05.04.2019 р. Вих. № 6.0/52/2019, вирішити питання про скасування заходів забезпечення позову не представляється можливим без відновлення втрачених матеріалів провадження, що дозволить встановити істотні обставини справи, що мають значення для скасування заходів забезпечення позову.

При цьому, суд звертає увагу на те, що у поданій заяві представник ТОВ «Відрадний.» просить зняти арешт, накладений ухвалою Жовтневого районного суду міста Києва від 02 листопада 1998 р. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 та ін. до ЗАТ «Відрадний» про усунення перешкод виходу із ЗАТ «Відрадний» та стягнення частини майна.

Згідно ч. 4 ст. 183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що заява ТОВ «Відрадний.» підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись ст.ст. 158, 182, 183, 353 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Відрадний.» про скасування заходів забезпечення позову - повернути заявнику без розгляду.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Кушнір С.І.