Постанова

Іменем України

12 червня 2019 року

м. Київ

справа № 569/744/16-ц

провадження № 61-26971св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Сердюка В. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 , відповідачі: ОСОБА_2 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейський дім»,
розглянувши у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейський дім» на рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 07 квітня 2017 року у складі судді Бучко Т. М.

та рішення Апеляційного суду Рівненської області від 29 червня 2017 року

у складі колегії суддів: Бондаренко Н. В., Хилевича С. В., Шимківа С. С.,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення»

ЦПК України у редакції Закону України № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до

ОСОБА_2 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейський дім» (далі - ОСББ «Європейський дім») про відшкодування майнової та моральної шкоди.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 є основним квартиронаймачем квартири

АДРЕСА_1 .

08 грудня 2015 року його квартиру було затоплено через розрив крана на стояку у квартирі НОМЕР_1 , що знаходиться поверхом вище за вказаною адресою .

Посилаючись на те, що внаслідок затоплення позивачу було завдано збитки, які відповідачі добровільно відшкодувати відмовляються,

ОСОБА_1 , з урахуванням збільшених позовних вимог просив суд стягнути солідарно з ОСОБА_2 та ОСББ «Європейський дім» матеріальну шкоду у розмірі 20 202 грн, витрати на оплату проведеної експертизи - 600 грн, моральну шкоду - 1 000 грн та витрати на правову допомогу - 1 000 грн.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 07 квітня

2017 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСББ «Європейський дім» на користь ОСОБА_1 20 202 грн матеріальної шкоди, 600 грн - витрат за проведення експертної оцінки.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що позовні вимоги в частині відшкодування завданої матеріальної шкоди є доведеними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню на підставі статті 22 ЦК України. Разом з тим, вимоги про відшкодування моральної шкоди та витрат на правову допомогу не доведені належними та допустимими доказами, а тому задоволенню не підлягають.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Рішенням Апеляційного суду Рівненської області від 29 червня 2017 року рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 07 квітня

2017 року в частині солідарного стягнення матеріальної шкоди, витрат на проведення експертної оцінки та судових витрат скасовано.

Позов ОСОБА_1 задоволено.

Стягнуто з ОСББ «Європейський дім» на користь ОСОБА_1 20 202 грн матеріальної шкоди, 600 грн - витрат на проведення експертної оцінки.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири, відмовлено.

У решті рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення апеляційного суду мотивоване тим, що при укладенні договору про надання послуг з управління будинком та комунальних послуг між

ОСОБА_2 та ОСББ «Європейський дім» акт про визначення меж експлуатаційної відповідальності сторін за водопровідні мережі не складався та точка розподілу не визначалася, а тому позов підлягає частковому задоволенню.

Рішення апеляційного суду в частині відмови у задоволенні позовних вимог про відшкодування моральної шкоди та стягнення витрат на правову допомогу не переглядалось, а тому оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у липні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ,

ОСББ «Європейський дім» просить скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій і передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що балансоутримувач (в даному випадку ОСББ «Європейський дім») відповідає за стан інженерних внутрішньобудинкових мереж водопроводу, починаючи від зовнішньої стіни будинку (крім транзитних трубопроводів) до першої запірної арматури на відгалуженні від стояка, що розташована у квартирі споживача. Рівненське обласне виробниче комунальне підприємство водопровідно-каналізаційного господарства «Рівнеоблводоканал» (далі - ОВКП ВКГ «Рівнеоблводоканал») відповідає за стан зовнішніх інженерних мереж водопроводу до зовнішньої стіни будинку за вказаної адресою. Межі експлуатаційної відповідальності ОСББ «Європейський дім» за технічний стан інженерних внутрішньобудинкових мереж водопостачання установлено у Додатку № 2 до договору про надання послуг з управлінням будинком та комунальних послуг від 20 лютого 2011 року НОМЕР_1, укладеного між ОСББ «Європейський дім» та ОСОБА_2 , яким визначено перелік послуг з утримання будинку, споруд та прибудинкової території.

Доводи інших учасників справи

Інші учасники судового процесу не скористались правом подати відзив на касаційну скаргу, заперечень щодо її вимог і змісту до суду не направили.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 серпня 2017 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі та витребувано цивільну справу.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У травні 2018 року справа надійшла до Верховного Суду.

Відповідно до підпунктів 2.3.2, 2.3.4, 2.3.13, 2.3.49 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, зі змінами та доповненнями, постанови Пленуму Верховного Суду від 24 травня 2019 року № 8 «Про здійснення правосуддя у Верховному Суді» та рішення зборів суддів Касаційного цивільного суду від 28 травня 2019 року № 7 «Про заходи, спрямовані на своєчасний розгляд справ і їх вирішення у розумні строки», у справі № 569/744/16-ц (провадження № 61-26971св18) призначено повторний автоматизований розподіл.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди установили, що ОСОБА_1 є основним квартиронаймачем квартири АДРЕСА_1 на підставі ордеру на житлове приміщення від 16 лютого 2012 року, виданого Виконавчим комітетом Рівненської міської ради.

Відповідно до акта від 08 грудня 2015 року, 08 грудня 2015 року у квартирі АДРЕСА_5 зірвало кран на стояку у ванній кімнаті, внаслідок чого відбулося підтоплення квартири

НОМЕР_2 за вказаною адресою .

Згідно зі свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 01 грудня 2011 року власником квартири АДРЕСА_5 є ОСОБА_2 .

Відповідно до звіту про вартість майна, виконаного експертом Рівненської торгово-промислової палати, вартість прямих збитків, які були завдані користувачу об`єкта нерухомості (двокімнатної квартири

АДРЕСА_1 ) внаслідок затоплення станом на 25 грудня 2015 року, складає 20 202 грн.

Розпорядженням Рівненського міського голови від 17 листопада 2011 року будинок АДРЕСА_1 передано на баланс ОСББ «Європейський дім».

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Частиною першою статті 402 ЦПК України визначено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до статті 22 ЦП України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно з частинами першою, другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка задала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Судами установлено, що розпорядженням Рівненського міського голови від 17 листопада 2011 року будинок АДРЕСА_1 передано на баланс ОСББ «Європейський дім».

Відповідно до пункту 2.6 статуту ОСББ «Європейський дім» об`єднання зобов`язане забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан неподільного та загального майна, що належить членам об`єднання.

Згідно з пунктом 2.3.3 договору про надання послуг з управління будинком та комунальних послуг, укладеного 22 лютого 2012 року між ОСОБА_2 та ОСББ «Європейський дім», споживач зобов`язується слідкувати за технічним станом внутрішньо квартирних інженерних мереж, вчасно вживати заходів щодо усунення виявлених несправностей.

Пунктом 2.4.8 вказаного договору передбачено, що управитель зобов`язується утримувати внутрішньобудинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, усунення порушень щодо надання послуг в установлені законом строки.

Відповідно до пункту 6 додатку 2 до вказаного договору ОСББ постійно надає послугу з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення і зливової каналізації від зовнішньої стіни будинку до внутрішньої стіни квартири.

Згідно з пунктом 2.1.5 договору про надання послуг з управління будинком та комунальних послуг, укладеного 22 лютого 2012 року між ОСОБА_1 та ОСББ «Європейський дім» як управителем, споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок ненадання управителем послуг або надання послуг неналежної якості.

Частиною другою статті 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що балансоутримувач зобов`язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів згідно встановлених нормативів і правил та забезпечити відповідну експлуатацію і утримання майна, яке знаходиться на його балансі.

Відповідно до підпунктів 5, 10 пункту 32 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України

від 21 липня 2005 року № 630 (далі - Правила № 630), виконавець зобов`язаний проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта, утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт.

Пунктом 2.1. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (далі - Правила № 76), передбачено, що система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів.

Відповідно до пункту 2.1.5 Правил № 76 до системи технічного огляду жилих будинків входить також профілактичне обслуговування будинків, яке є складовою технічного обслуговування і полягає в усуненні дрібних несправностей елементів будинків з метою забезпечення їх безперебійної роботи, а також попередження порушень санітарно-гігієнічних вимог до приміщень будинків, налагодження та регулювання окремих видів технічних пристроїв.

Періодичність проведення профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків, а саме системи водопроводу, каналізації, гарячого водопостачання проводиться кожні 3-6 місяців.

Згідно з пунктом 5.3.4 Правил № 76 під час обслуговування системи водопроводу і каналізації необхідно, зокрема, регулярно проводити огляд санітарно-технічного устаткування, водопровідно-каналізаційних систем та будинкових засобів обліку та регулювання води на них, контролюючи промерзання трубопроводів, витік води та інше; здійснювати не рідше одного разу на рік профілактичне обслуговування запірної арматури

(з прогонкою вентилів кранів), прочищення дворової та не рідше двох разів у рік - будинкової каналізаційної мережі; усувати засмічення в системі.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції в частині солідарного стягнення матеріальної шкоди, витрат на проведення експертної оцінки та судових витрат та ухвалюючи в цій частині нове рішення про задоволення позову, апеляційний суд виходив з того, що внутрішньобудинковою системою гарячого, холодного водопостачання та централізованого опалення є система від зовнішньої стіни будинку (крім транзитних трубопроводів) до першої запірної арматури на відгалуженні від стояка або (у разі її відсутності) трійника (врізки) включно, що знаходиться у квартирі споживача (житлового приміщення у гуртожитку), нежитлового приміщення у житловому будинку (гуртожитку).

Пунктом 22 Типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, точками розподілу, в яких здійснюється передача послуг від виконавця споживачеві у багатоквартирному будинку, послуги з постачання холодної та гарячої води є після першої водозапірної арматури на відгалуження від стояка у квартирі споживача.

Встановивши, що у даному випадку стався розрив саме першої запірної арматури на відгалуженні стояка у квартирі АДРЕСА_5 , власником якої є ОСОБА_2 , будь-яких доказів проведення профілактичних оглядів системи водопостачання в будинку із періодичністю, встановленою чинним законодавством,

ОСББ «Європейський дім» не надано, та врахувавши, що залиття квартири позивача сталося з причини неналежного технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем холодного водопостачання балансоутримувачем будинку, апеляційний суд дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позову.

Відмовляючи у задоволенні позову в частині позовних вимог про стягнення матеріально шкоди з ОСОБА_2 , апеляційний суд дійшов вірного висновку, що підстави для покладення на ОСОБА_2 відповідальності за шкоду, завдану позивачу розривом першої запірної арматури, яка відноситься до внутрішньобудинкової, а не внутрішньоквартирної системи водопостачання, відсутні.

Доводи касаційної скарги про те, що ОСББ «Європейський дім» як балансоутримувач будинку за вказаною вище адресою відповідає лише за стан інженерних внутрішньобудинкових мереж водопроводу, починаючи від зовнішньої стіни будинку (крім транзитних трубопроводів) до першої запірної арматури на відгалуженні від стояка, що розташована у квартирі споживача колегія суду не бере до увага з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до пункту 2.4.1 договору про надання послуг з управління будинком та комунальних послуг від 22 лютого 2012, укладеного між ОСОБА_1 та ОСББ «Європейський дім», управитель зобов`язується вживати заходи, спрямовані на контроль та підтримання належного технічного та санітарно-гігієнічного стані основних конструктивних елементів, огороджуючих конструкцій, інженерних мереж будинку, забезпечення благоустрою прибудинкової території.

Згідно з пунктом 6 додатку 2 до вказаного договору ОСББ постійно надає послугу з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення і зливової каналізації від зовнішньої стіни будинку до внутрішньої стіни квартири.

Отже, ОСББ «Європейський дім» як балансоутримувач будинку за вказаною адресою несе відповідальність за технічний стан, поточний та капітальний ремонт всіх внутрішньобудинкових систем до першої запірної арматури на відгалуженні від стояка включно, що знаходиться у квартирі споживача.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого

2010 року).

Рішення суду першої інстанції з незміненій частині та рішення апеляційного суду є достатньо мотивованими та такими, що відповідають нормам закону.

Інші доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують, на законність судових рішень не впливають, а зводяться до незгоди заявника із висновками судів.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

З підстав вищевказаного, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейський дім» залишити без задоволення.

Рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 07 квітня

2017 року в незміненій частині та рішення Апеляційного суду Рівненської області від 29 червня 2017 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:І. М. Фаловська А. І. Грушицький В. В. Сердюк