Справа № 456/693/19
Провадження № 2/456/771/2019
РІШЕННЯ

іменем України

14 червня 2019 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Бучківської В. Л. ,

при секретарі Березіній Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Стрий цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Стрийської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування позову покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Дауні округу Лос-Анджелес штату Каліфорнія померла ОСОБА_2 В Україні, їй на праві власності належало нерухоме майно, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . На випадок своєї смерті ОСОБА_2 розпорядилась належним їй майном, склавши заповіт, яким заповіла йому та ОСОБА_3 все належне їй майно, в рівних частинах кожному. ОСОБА_3 помер до відкриття спадщини. Він звертався до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак йому було відмовлено, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

В судовому засіданні позивач позов підтримав, просить його задоволити. Пояснив, що не знав про існування заповіту, оскільки не перебував у родинних відносинах з померлою ОСОБА_2 , а тому вказана причина є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Представник позивача, адвокат Дмитрович Н.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просить їх задоволити.

Представник відповідача Стрийської міської ради Львівської області Капко Н.Б. в судовому засіданні не заперечила щодо задоволення позовних вимог.

Заслухавши пояснення позивача та його представника, представника відповідача та дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до висновку, що позов слід задоволити, з огляду на наступне.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч.1ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд, за правилом ч.1 ст.13 ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтями 15, 16 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у випадку його порушення, невизнання або заперечення, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права або інтересу.

Судом встановлені наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

Згідно з свідоцтвом про укладення шлюбу, реєстраційний № НОМЕР_1 , 22.05.1996 ОСОБА_4 та ОСОБА_5 зареєстрували шлюб, внаслідок чого остання змінила дошлюбне прізвище на « ОСОБА_6 » /а.с.17-19/

Відповідно до свідоцтва про смерть, державний № НОМЕР_2 , ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у віці 81 рік /а.с. 7-8/.

Відповідно до заповіту, посвідченого 02.02.1996 державним нотаріусом Стрийської державної нотаріальної контори Чернилевською М.М., ОСОБА_7 на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповідає ОСОБА_1 та ОСОБА_3 в рівних частинах кожному /а.с. 9/.

Згідно з виписки з домової книги про склад сім`ї та прописку, ОСОБА_7 з 1969 р. зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 /а.с. 10/.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого Великосілківською сільською радою Кам`янка-Бузького району Львівської області, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що зроблено відповідний актовий запис №9 /а.с.15/.

Відповідно до Інформаційної довідки зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), після смерті ОСОБА_3 01.02.2001, із заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався.

Вирішуючи позовні вимоги ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання подання заяви про прийняття спадщини, судом підлягають застосуванню наступні норми законодавства.

Так, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч.3 п. 24 вищезгаданої Постанови Пленуму Верховного Суду України, при розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини, слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Слід зазначити, що позивач ОСОБА_1 12.09.2018 звернувся до приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Навальковської М.М. про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , однак йому було відмовлено у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини /а.с.6/.

Слід також звернути увагу і на той факт, що при розгляді спорів про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, судам слід дослідити чи вчиняв державний нотаріус після встановлення ним наявності заповіту спадкодавця дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, чи здійснювався виклик спадкоємця за заповітом, в тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця. Наведена правова позиція відображена в постанові Верховного суду від 23.08.2017 у справі №6-1320цс17.

Судом встановлено, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 та позивач ОСОБА_1 не перебували в родинних відносинах, позивачу не було відомо про існування вказаного заповіту, оскільки жодного повідомлення від державного нотаріуса про існування заповіту на його ім`я він не отримав, як і не було викликів, в тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

У зв`язку з наведеним, оскільки позивачу не було відомо про заповіт ОСОБА_2 , посвідчений 02.02.1996 державним нотаріусом Стрийської державної нотаріальної контори Чернилевською М.М., а тому суд вважає поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , а відтак позовну заяву ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід задоволити.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 89, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до Стрийської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задоволити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк, терміном 2 /два/ місяці, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено до Львівського апеляційного суду через Стрийський міськрайонний суд Львівської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуючий суддя В. Л. Бучківська

Повний текст судового рішення

виготовлено 19 червня 2019 року.