Тростянецький районний суд
справа № 147/165/19
номер провадження № 2/147/339/19
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 червня 2019 року Тростянецький районний суд Вінницької області у складі:
головуючого судді Дудікова А.В.,
при секретарі Подолян Т.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження, у приміщенні Тростянецького районного суду Вінницької області цивільну справу № 147/165/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання,
У лютому 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання.
Свої позовні вимоги обґрунтовувала тим, що з 06.09.2000р. перебувала у шлюбі з відповідачем. Під час перебування у шлюбі у них ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_3 . Рішенням Тростянецького районного суду Вінницької області від 19.06.2012р. постановлено стягувати з ОСОБА_2 аліменти на утримання сина в розмірі ј частини всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше Ѕ неоподаткового мінімуму доходів громадян, починаючи з 18 квітня 2001р. і до досягнення дитиною повноліття. У зв`язку з тим, що син ОСОБА_3 досяг повноліття і навчається у Вінницькому обласному гуманітарно-педагогічному коледжі на 4 курсі музично-педагогічного відділення за державним замовленням. Термін навчання з 01 вересня 2015р. по 30 червня 2019р. ОСОБА_1 зазначила, що син ОСОБА_4 потребує матеріальної допомоги, оскільки перебуває лише на її утриманні. За свою заробітню плату позивачці необхідно сплачувати комунальні послуги, купувати одяг та взуття дитині і собі, продукти харчування, ліки, а також нести всі витрати пов`язані з навчанням сина. Також син потребує оплати за проживання у м. Вінниця, проїзд до навчання та харчування. Відповідач працездатний, працює та має стабільний високий заробіток (дохід), виконуючи будівельні роботи, а тому має можливість надавати матеріальну допомогу на утримання сина ОСОБА_3 . У зв`язку з чим просила суд стягнути з ОСОБА_2 на її користь на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , аліменти в розмірі 2000 грн., щомісячно, починаючи з дня подачі позовної заяви і до закінчення навчання.
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала повністю та просила задовольнити позов. Проти ухвалення судом заочного рішення не заперечила.
Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність позивача відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, враховуючи, що остання скористалася своїми процесуальними правами.
У судові засідання, призначені на 22.04.2019р. та 18.06.2019р. відповідач не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся судом належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву не надав (а.с. 25, 29).
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
За таких обставин, суд вважає можливим відповідно до ст.ст. 223, 280 ЦПК України, розглянути справу та ухвалити заочне рішення у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів, враховуючи, що позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ч.8 ст. 178 ЦПК України у разі не подання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Згідно ч.8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до наступного висновку.
Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який розірвали 13.11.2001р., що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Тростянецького районного управління юстиції Вінницької області. Після розірвання шлюбу прізвище гр. ОСОБА_5 ОСОБА_6 (а.с. 10).
ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьками якого є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Тростянецького районного управління юстиції Вінницької області (а.с. 5).
Відповідно до дубліката виконавчого листа виданого Тростянецьким районним судом від 19.06.2012 у справі № 2-571/2001 судом стягнуто аліменти з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_5 на сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі ј всіх видів доходів щомісячно, але не менше Ѕ неоподаткованого мінімуму доходів громадян, починаючи з 18.04.2001р. до повноліття (а.с. 8).
Відповідно до довідки №3531 від 12.12.2018р., виданої виконкомом Тростянецької селищної ради, ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та до складу її сім`ї входить син ОСОБА_3 , 2000р.н. (а.с. 7).
Згідно довідки №533 від 06.09.2018 р. ОСОБА_3 дійсно навчається на IV курсі музично педагогічного відділення Вінницького гуманітарно-педагогічного коледжу (І-ІІ р.а.) за державним замовленням. Термін навчання з 01 вересня 2015 року по 30 червня 2019 року (а.с. 6).
Відповідно до копії довідки №394 від 28.08.2018р. та витягу з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 13, 14).
Відповідно до ст. 199 СК України, якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов`язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років. Право на утримання припиняється у разі припинення навчання. Право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів має той з батьків, з ким проживає дочка, син, а також самі дочка, син, які продовжують навчання.
ОСОБА_3 потребує матеріальної допомоги з боку відповідача, так як його мати не в змозі в повному обсязі самостійно забезпечити сина на період його навчання.
Відповідно до ч.1 ст. 200 СК України суд визначає розмір аліментів на повнолітніх дочку, сина у твердій грошовій сумі і (або) у частці від заробітку (доходу) платника аліментів з урахуванням обставин, зазначених у статті 182 СК України.
Відповідно до ст.182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.
Пунктом 20 Постанови № 3 Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 р. "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" роз`яснено, що обов`язок батьків утримувати повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчатися після досягнення повноліття (незалежно від форми навчання), виникає за обов`язкової сукупності таких юридичних фактів: досягнення дочкою, сином віку, який перевищує 18, але є меншим 23 років; продовження ними навчання; потреба у зв`язку з цим у матеріальній допомозі; наявність у батьків можливості надавати таку допомогу.
Потреба повнолітньої дитини у матеріальній допомозі у зв`язку з навчанням полягає у необхідності її харчування в учбовому закладі, придбання необхідної літератури, канцелярських предметів, оплаті за гуртожиток, навчання тощо.
Дослідивши та врахувавши усі доводи позивача та інші обставини, на які посилалася позивач в позовній заяві, суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити повністю, а саме стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , аліменти в розмірі 2000 (дві тисячі) гривень на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на утримання повнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на період його навчання щомісячно, починаючи з дати звернення до суду .
На думку суду, такий розмір аліментів є необхідним та достатнім для забезпечення утримання повнолітнього сина на період його навчання, а саме до 30.06.2019р.
Частина перша статті 192 СК України передбачає, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Тому значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.
Також, у позовній заяві ОСОБА_1 просила стягнути з ОСОБА_2 на її користь понесені витрати на професійну правничу допомогу.
За ч.1 ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
Відповідно до п.2 ч.2 ст.137 ЦПК України розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.
Згідно з ч.3 ст.137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Позивачем до позовної заяви надано квитанцію №46 від 04.02.2019р., згідно якої встановлено, що адвокат Шуляк В.М. отримала від ОСОБА_1 гонорар у розмірі 400 грн. за підготовку та складання позовної заяви.
Згідно ч.8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмету доказування по справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання правових послуг та інші), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки).
Таким чином для визначення розміру компенсації витрат на правову допомогу стороною повинен бути наданий розрахунок із зазначенням часу, який був витрачений на виготовлення документів правового характеру, а також дані щодо фактично понесених і документально підтверджених витрат на правову допомогу.
Оскільки позивачем не було надано належних документів, що підтверджують оплату понесених нею витрат на правову допомогу в розмірі 400 грн., тому суд вважає за необхідне відмовити ОСОБА_1 у відшкодуванні витрат на професійну правничу допомогу.
Відповідно до ч. 1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.
З огляду на викладене необхідно стягнути з ОСОБА_2 на користь Держави судовий збір у розмірі 768,40 грн.
Керуючись ст.ст.182, 191, 198, 200 СК України, ст.ст. 223, 280, 259, 263-265, 268, 272, 279, 430 ЦПК України,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання, - задовольнити частково.
Стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , паспорт серії НОМЕР_3 виданий Тростянецьким РВ УМВС України в Вінницькій області 18.02.1999р., аліменти в розмірі 2000 (дві тисячі) гривень, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на період його навчання у Вінницькому обласному комунальному гуманітарно-педагогічному коледжі щомісячно, починаючи з 06.02.2019р. по 30.06.2019р., але не більш ніж до досягнення ним двадцяти трьох років.
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір в сумі 768,40 грн. на користь Держави.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Роз`яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається до або через відповідні суди, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянка України, уродженка селища міського типу Тростянець Вінницької області, місце проживання якої зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 .
Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України, місце проживання якого зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 , паспорт серії НОМЕР_3 виданий 18.02.1999р. Тростянецьким РВ УМВС України в Вінницькій області.
Суддя: