пр. № 2-п/759/62/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2019 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Шум Л.М. ,

за участю секретаря Прокопенко Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 15.01.2019 р. у цивільній справі № 2/759/1474/19, 759/10685/18-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Страхова компанія «Альфа-Гарант» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої в результаті ДТП,

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 15.01.2019 р., винесеному у зазначеній вище справі - позов задоволено частково, стягнуто солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду в розмірі 97 532 грн. 77 коп., моральну шкоду в розмірі 2 000 грн. та судовий збір в розмірі 975,34 грн., а всього - 100 508 грн. 11 коп (ас. 122-126).

Проте, 21.02.2019 р. до Святошинського районного суду м. Києва надійшла заява відповідачки ОСОБА_1 про перегляд вищезазначеного заочного рішення суду, посилаючись на те, що не отримувала від суду викликів, оскільки проживає за адресою: АДРЕСА_1 , що позбавлио останню надати суду заперечення та пояснення (ас. 134-135).

Сторони в судове засідання не з`явилися.

Позивач ОСОБА_2 подав до суду заяву, в якій просив розглянути заяву про перегляд заочного рішення у його відсутність та відмовити у її задоволенні, посилаючись на необгрунтованість викладених відповідачкою доводів (ас. 141).

Відповідачі та третя особа: до суду не з`явилися, які про час місце розгляду заяви повідомлялися судом належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомили. Суд вважає можливим розглянути заяву у відсутність сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява задоволенню не підлягає , враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В силу процесуального законодавства, для скасування заочного рішення необхідно одночасне існування таких обставин: 1) поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення; 2) докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Лише за сукупності цих умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 при зверненні до суду із вказаним позовом зазначив адресу реєстрацію відповідача ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 .

Адреса місця реєстрації проживання відповідачки ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 , також була підтвреджена відомостями Адресно-довідкового підрозділу ГУДМС України в м. Києві (ас. 64).

Встановлено, що за наявними у суду офіційними відомостями Святошинським районним судом м. Києва був здійснений належний виклик відповідачки ОСОБА_1 , якій був направлений примірник копії позовної заяви з додатками та ухвала про відкриття провадження у справі від 10.09.2018 р.

Проте, конверт з відміткою «за закінченням встанволеного строку зберігання» поверталися до суду без вручення відповідачці ОСОБА_1 (ас. 68).

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України , учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Відповідно до п. 116 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою кабінету міністрів від 05 березня 2009 року №270, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня надходження.

Строк зберігання поштового відправлення в один місяць дає можливість особі, якому адресоване поштове відправлення, вжити заходів для його отримання та ознайомлення з ним протягом цього строку. Такий правовий висновок було зроблено Верховним Судом України у справі №6-3082цс16.

Отже, неотримання відповідачкою ОСОБА_1 ухвали про відкриття провадження у справі за зареєстрованою адресою її проживання, слід розцінювати як належне повідомлення відповідача про наявність судової справи в провадженні Святошинського районного суду м. Києва.

Також, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнов проти України", відповідно до якого в силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини першої статті 6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином суд приходить до висновку, що відповідачка ОСОБА_1 без поважних причини не подала до суду відзив на позов, якій належним чином була направлена копія ухвали про вдкриття провадження у справі.

Також, в обгрунтування вимог заяви відповідачкою ОСОБА_1 не надано суду доказів, що вона станом на час розгляду справи та на теперішній час фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того, в порушення вимог ст. 288 ЦПК України, відповідачка ОСОБА_1 у своїй заяві про перегляд заочного рішення не вказаує на наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та не були враховані судом при постановлення заочного рішення від 15.01.2019 р.

З урахуванням викладених обставин, суд вважає, що заочне рішення у справі постановлено судом у відповідність вимогам ЦПК України, а тому, доводи відповідачки щодо скасування заочного рішення є необґрунтованими та безпідставними.

На підставі викладеного вище, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 15.01.2019 р..

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.ст. 287, 81, 258-260 ЦПК України ,

у х в а л и в :

Заяву відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 15.01.2019 р. у цивільній справі № 2/759/1474/19, 759/10685/18-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Страхова компанія «Альфа-Гарант» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої в результаті ДТП - залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним кодексом України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: