Номер провадження 2/754/4663/19
Справа №754/2504/19
РІШЕННЯ

Іменем України

04 червня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Зотько Т.А.,

за участі секретаря судового засідання - Гайворонського В.М.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свою позовну заяву мотивує тим, що 27 серпня 2016 року вони зареєстрували шлюб, дітей від шлюбу не мають, спільне життя з відповідачем не склалось, фактично шлюбне життя продовжувалось два місяці, після чого відповідача було взято під варту, в зв`язку з обвинуваченням за п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, кримінальне провадження внесено до ЄРДР за № 0012205 від 21.12.2015 р., після чого з листопада 2016 року сторони почали проживати окремо та припинили шлюбні стосунки, однак відповідач постійними ревнощами та погрозами робить життя позивача нестерпним, а тому вона змушена звертатись до суду з вказаним позовом.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 22.02.2018 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в підготовчому засіданні.

Ухвалою суду від 10.05.2019 по вищевказаній справі було закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду у судовому засіданні.

Позивач - ОСОБА_1 , у судовому засіданні позов підтримала у повному обсязі та просила суд про його задоволення, посилаючись на обставини, що викладені у позовній заяві, до матеріалів справи долучила копію скрін шотів переписки з відповідачів.

Відповідач - ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився. На адресу суду надав відзив на позовну заяву, згідно якого заперечував, щодо вимог позовної заяви, посилаючись на той факт, що до недавнього часу їхня сім`я була дружня і жила в повній злагоді, фактично подружнє життя тривало два місяці, однак відповідач все робив для того, щоб створити комфортні умови для їхньої сім`ї, а тому обставини наведені в позовній заяві для останнього незрозумілі, оскільки інформація не відповідає дійсності, адже відповідач любить та поважає свою дружину.

Вислухавши пояснення позивача, дослідивши зібрані в справі письмові докази, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача з огляду на наступне.

Судом встановлено, що між сторонами 27 серпня 2016 року було укладено шлюб, що зареєстрований Вишгородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області (а/з № 236), що підтверджується відповідним свідоцтвом про шлюб (а.с.12).

Згідно з вимогами ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Як свідчать пояснення позивача, спільне життя між сторонами не склалось, фактично в шлюбі прожили 2 місяці і 6 днів. Після чого відповідача було взято під варту, в зв`язку з обвинуваченням за п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, окрім того відповідач постійно погрожує позивачу фізичною розправою, що робить її життя нестерпним.

Відповідно до повідомлення про підозру від 23.12.2013 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 12 ст. 115 КК України (а.с. 6-9)

Відповідно до ухвали суду від 02.11.2016 було застосовано до підозрюваного ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб (а.с. 10, 11 )

Згідно ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім`я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім`ї призведе до порушення інтересів позивача, а тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

При цьому суд не вбачає підстав для надання сторонам строку для примирення виходячи з тих обставин, що позивачем додано до матеріалів справи роздруківку смс повідомлень, надісланих на її адресу відповідачем, з яких вбачаються негативні висловлювання на адресу позивача з застосуванням брутальної лайки та погроз, що суд розцінює, як примушування відповідачем позивача до збереження відносин, що суперечить вимогам ст.56 СК України.

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.12, 13, 81, 141, 258-259, 263, 265, 354 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст.24, 110-112, 114 Сімейного Кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 27.08.2016 року Вишгородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області (а/з №236 ) між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 івною- розірвати.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст судового рішення виготовлений 14.06.2019.

Суддя: