Ухвала

22 березня 2019 року

м. Київ

справа № 2-4184-1/10

провадження № 61-3461ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Стрільчука В. А., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Аудиторська компанія «Бізнес-Аудит» про роз'яснення ухвали Верховного Суду від 21 лютого 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» про визнання права власності та визнання договору іпотеки недійсним,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Солом'янського районного суду міста Києва від 27 грудня 2010 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 10 травня 2011 року, позов задоволено. Визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1. Визнано недійсним договір іпотеки квартири АДРЕСА_1 від 26 березня 2008 року, укладений між Відкритим акціонерним товариством «Універсал Банк» та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чігріною Г. В., зареєстрований в реєстрі за № 705. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 жовтня 2011 року касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» відхилено. Рішення Солом'янського районного суду міста Києва від 27 грудня 2010 року та ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 10 травня 2011 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду України від 16 травня 2012 року заяву Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» про перегляд ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 жовтня 2011 року задоволено частково, ухвалу Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 жовтня 2011 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду касаційної інстанції.

Рішенням Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 липня 2012 року касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» задоволено. Рішення Солом'янського районного суду міста Києва від 27 грудня 2010 року та ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 10 травня 2011 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

18 лютого 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Аудиторська компанія «Бізнес-Аудит» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 липня 2012 року у вищевказаній справі.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 21 лютого 2019 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Аудиторська компанія «Бізнес-Аудит» на рішення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 липня 2012 року у даній справі.

12 березня 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Аудиторська компанія «Бізнес-Аудит» подало засобами поштового зв'язку заяву про роз'яснення ухвали Верховного Суду від 21 лютого 2019 року, в якій просило роз'яснити: «яким чином особа (Товариство з обмеженою відповідальністю «Аудиторська компанія «Бізнес-Аудит») має змогу реалізувати своє право на судовий захист у разі, - якщо питання про її права та обов'язки виникли та були вирішені без її участі під час судового засідання Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ як судом касаційної інстанції?».

Заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частин першої та другої статті 271 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання.

За змістом зазначеної статті незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Суд може роз'яснити судове рішення в разі, якщо нечітким або незрозумілим є зміст його резолютивної частини як для осіб, щодо яких воно ухвалене, так і для осіб, які будуть здійснювати його примусове виконання. Таким чином, приводом для роз'яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання.

Ухвала Верховного Суду від 21 лютого 2019 року, про роз'яснення якої подано заяву, є чіткою, зрозумілою і не припускає декілька варіантів тлумачення.

У заяві Товариства з обмеженою відповідальністю «Аудиторська компанія «Бізнес-Аудит» про роз'яснення ухвали Верховного Суду від 21 лютого 2019 року йдеться не про незрозумілість чи нечіткість судового рішення, а фактично - про надання правової консультації з питань реалізації права заявника на судовий захист, що не віднесено до повноважень Верховного Суду.

Отже, обставини, за яких судове рішення підлягає роз'ясненню, відсутні. Тому в задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Аудиторська компанія «Бізнес-Аудит» про роз'яснення ухвали Верховного Суду від 21 лютого 2019 року необхідно відмовити.

Керуючись статтею 271 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви товариства з обмеженою відповідальністю «Аудиторська компанія «Бізнес-Аудит» про роз'яснення ухвали Верховного Суду від 21 лютого 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» про визнання права власності та визнання договору іпотеки недійсним.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя В. А. Стрільчук