Постанова

Іменем України

20 червня 2019 року

м. Київ

справа № 208/1741/16-ц

провадження № 61-28634св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Черняк Ю. В. (суддя-доповідач), Воробйової І. А., Лідовця Р. А.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго»,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 26 січня 2017 року у складі судді Івченко Т. П. та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 28 вересня 2017 року у складі колегії суддів: Ткаченко І. Ю., Каратаєвої Л. О., Пищиди М. М. у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» про захист прав споживачів, визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» (далі - ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго») про захист прав споживачів, визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральної шкоди.

Уточнена позовна заява мотивована тим, що 05 листопада 2008 року ОСОБА_1 отримала у спадщину квартиру АДРЕСА_1 . 12 січня 2016 року між ОСОБА_1 та ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» було укладено договір № 020518 про користування електричною енергією для побутових споживачів, який є обов`язковим для виконання всіма сторонами договору.

Станом на 12 січня 2016 року між сторонами не існувало договірних обов`язків та ОСОБА_1 не отримувала електричну енергію до 12 січня 2016 року, тому заборгованість у розмірі 2 231 грн 52 коп. не має до неї ніякого відношення.

При укладенні договору ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» не повідомило ОСОБА_1 про наявність заборгованості за надані послуги електропостачання. Тому підстави для відключення квартири ОСОБА_1 від електропостачання були відсутні.

Крім того, уклавши договір, ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» було зобов`язане протягом трьох днів підключити споживача до електромережі, однак це було здійснено лише 11 серпня 2016 року, після заміни кабелю, який споживач купувала особисто.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 просила суд визнати незаконними дії (бездіяльність) ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», в особі начальника Дніпродзержинського центра обслуговування клієнтів ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» Нігояна А. С., з відмови ОСОБА_1 в реалізації її прав з підключення до електропостачання протягом семи місяців, з недовідпущення їй електричної енергії за споживчим договором від 12 січня 2016 року № 020518 про користування електричною енергією для побутових споживачів на об`єкт споживача - квартиру АДРЕСА_1 ; визнати незаконними дії ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», в особі начальника Дніпродзержинського центра обслуговування клієнтів ПАТ ««ДТЕК Дніпрообленерго» Нігояна А. С, щодо відключення 22 вересня 2016 року та 10 січня 2017 року від електропостачання квартири ОСОБА_1 ; зобов`язати ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» негайно безоплатно відновити електропостачання її квартири; зобов`язати ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» припинити протиправні дії з відключення від електропостачання її квартири; зобов`язати ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» забезпечити самостійне зняття показань приладу обліку споживача та негайно за свій рахунок замінити прилад обліку електричної енергії та встановити його на сходових клітках будинку за межами квартири ОСОБА_1 , із забезпеченням вільного доступу споживача до запобіжників в електрощиту; стягнути з ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» на її користь заподіяну моральну шкоду у розмірі 2 000 000,00 грн та судові витрати.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 26 січня 2017 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позову, виходив із того, що станом на 12 січня 2016 року, тобто на день укладення договору про користування електричною енергією, за ОСОБА_1 як правонаступницею прав та обов`язків спадкодавця була наявна заборгованість за спожиту електричну енергію у розмірі 2 231,52 грн, що підтверджується наданими представником ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» письмовими доказами. Обґрунтування відсутності боргу, надані ОСОБА_1 , спростовуються тим, що форма типового договору користування електричною енергією не містить обов`язкової графи, яка повинна вказувати суму заборгованості перед енергопостачальником на час укладення договору. Твердження позивачки про сплату боргу не відповідають дійсності, оскільки, як вбачається із матеріалів справи, суми транзакцій не узгоджуються із фактичною сумою боргу, у зв`язку з чим ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» правомірно відключило квартиру ОСОБА_1 від електропостачання.

Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції

Ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 28 вересня 2017 року залишено без змін рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 26 січня 2017 року.

Суд апеляційної інстанції, залишаючи без змін рішення суду першої інстанції, виходив із того, що 22 вересня 2016 року та 10 січня 2017 року ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» правомірно відключило квартиру ОСОБА_1 від електропостачання, оскільки за особовим рахунком ОСОБА_1 була наявна заборгованість за спожиту електроенергію.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та її доводів

У касаційній скарзі, поданій у жовтні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права й порушення норм процесуального права, просила скасувати рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 26 січня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 28 вересня 2017 року і ухвалити нове рішення.

Касаційна скарга мотивована тим, що рішення судів першої та апеляційної інстанцій не відповідають критеріям законності та обґрунтованості. Суди попередніх інстанцій безпідставно зазначили, що заборгованість за спожиту електроенергію входить до складу спадщину, отриманої ОСОБА_3 після смерті батька на підставі статті 1216 ЦК України. Положення статті 1216 ЦК України не передбачають включення заборгованості за спожиту електроенергію до складу спадщини, а лише визначають поняття спадщини.

Суди першої та апеляційної інстанцій незаконно встановили та поклали на ОСОБА_3 обов`язки боржника, які у відповідності до статей 608, 1219 ЦК України не входять до складу спадщини та припиняються зі смертю особи.

Ураховуючи викладене, суди попередніх інстанцій фактично позбавили ОСОБА_3 права на придбання споживчих послуг у ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» за укладеним між ними договором, який є дійсним, та дозволили ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» односторонньо відмовитися від виконання своїх зобов`язань за цим договором.

Короткий зміст позиції інших учасників справи

Відзив на касаційну скаргу від іншої сторони справи не надходив.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 жовтня 2017 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 26 січня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 28 вересня 2017 року і витребувано із Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області цивільну справу № 208/1741/16-ц.

Позиція Верховного Суду

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII Перехідних положень ЦПК України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно із статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Згідно із положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Встановлено й це вбачається із матеріалів справи, що оскаржувані судові рішення ухвалені з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги їх висновків не спростовують.

Оцінка аргументів учасників справи та висновків судів першої та апеляційної інстанцій

Відповідно до вимог частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що ОСОБА_1 після смерті батька, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є спадкоємцем квартири АДРЕСА_1 ). У січні 2007 року ця квартира була відключена від електропостачання у зв`язку з наявністю заборгованості за спожиту електроенергію. Однак, споживач самовільно підключилася до електромережі, на підставі чого ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» було вимушене повторно відключати цю квартиру від електромережі, що підтверджується чотирма актами.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно із статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Положеннями статті 1219 ЦК України передбачено, що не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: особисті немайнові права; право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.

Відповідно до статті 608 ЦК України зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою. Зобов`язання припиняється смертю кредитора, якщо воно є нерозривно пов`язаним з особою кредитора.

Зобов`язання з оплати наданих послуг з електропостачання за своєю правовою природою не є такими, що нерозривно пов`язані з особою боржника, а тому входять до складу спадщини, що відкривається після його смерті.

Згідно із статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

12 січня 2016 року між ОСОБА_1 , як правонаступницею усіх прав та обов`язків спадкодавця, та ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» було укладено договір № 020518 про користування електричною енергією для побутових споживачів на об`єкт споживача - квартиру АДРЕСА_1 .

На день укладання цього договору за ОСОБА_1 , як правонаступницею усіх прав та обов`язків спадкодавця, була наявна заборгованість за спожиту електричну енергію у розмірі 2 231 грн 52 коп.

Відповідно до пункту 7 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила), для споживання електроенергії новий наймач (власник) квартири або іншого об`єкта повинен звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електричною енергією.

Таким чином, ОСОБА_1 для укладання договору про користування електроенергією повинна була звернутися до ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» одразу після успадкування квартири, а звернулася лише у січні 2016 року.

Згідно із пунктом 36 Правил відновлення електропостачання споживача здійснюється протягом 3 днів у містах та 7 днів у сільській місцевості після усунення порушень і оплати споживачем заборгованості, витрат на повторне підключення та збитків, завданих енергопостачальнику.

На виконання вимог пункту 36 Правил ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» було виписано ОСОБА_1 рахунки для сплати послуг.

11 серпня 2018 року після забезпечення з боку ОСОБА_1 підключення квартири до електропостачання, а саме підведення кабелю, наявності споживача за адресою, представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» її квартира була підключена до електропостачання.

Однак, після цього, враховуючи наявну заборгованість за спожиту електроенергію, ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» повідомляло ОСОБА_1 про необхідність проведення розрахунку або укладення договору про реструктуризацію боргу.

ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» листом з попередженням від 05 серпня 2016 року № 51410/1317 завчано попередило ОСОБА_1 про відключення енергопостачання, яке відбулося 22 вересня 2016 року у зв`язку із неналежним виконанням нею договірного зобов`язання.

Пунктом 28 Правил передбачено, що у разі відсутності у споживача коштів на оплату заборгованості він повинен звернутися до енергопостачальника із заявою про складання графіка погашення заборгованості або відстрочення терміну оплати та надати довідки, що підтверджують його неплатоспроможність.

ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», керуючись пунктом 28 Правил, неодноразово пропонувало ОСОБА_1 укласти графік погашення заборгованості, якщо у споживача відсутні кошти для сплати, але нею це було залишено поза увагою.

Суди першої та апеляційної інстанцій обґрунтовано зазначили, що станом на 01 січня 2017 року за ОСОБА_1 рахується заборгованість за спожиту електроенергію у розмірі 2 185 грн 79 коп.

10 січня 2017 року рейдовою перевіркою уповноважених співробітників ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» встановлено, що ОСОБА_1 самовільно підключилася до електричної мережі та її повторно було відключено з дотриманням вимог Правил.

Відповідно до пункту 35 Правил енергопостачальник має право відключити споживача у разі: самовільного підключення до електричної мережі; розкрадання електричної енергії, навмисного пошкодження приладу обліку та зриву пломби; порушення термінів сплати за спожиту електричну енергію у порядку, визначеному пунктом 27 цих Правил, або порушення умов договору про реструктуризацію заборгованості; несплати за встановлення нового приладу обліку відповідно до пункту 17 або інших платежів згідно з цими Правилами; невиконання припису Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; зниження показників якості електричної енергії з вини споживача.

Згідно із пунктом 27 Правил у разі несплати за спожиту електричну енергію протягом 10 днів після терміну, зазначеного у договорі чи платіжному документі, та неотримання енергопостачальником повідомлення про оплату на 20 день споживачу надсилається попередження про відключення електричної енергії. У разі несплати за спожиту електричну енергію на 30 день після отримання споживачем попередження енергопостачальник має право відключити споживача від електричної мережі.

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлено обов`язки та відповідальність споживачів енергії, а також, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно - технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією.

Відповідно до пункту 42 Правил споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватись нормативно - технічних документів та договору, оплачувати спожиту електричну енергію.

Згідно із частиною четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Пунктом 53 Правил визначено, що якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди про користування електричною енергією, її оплату, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Ураховуючи викладене, суди попередніх інстанцій обґрунтовано зазначили, що не вбачається підстав для визнання незаконними дії (бездіяльність) ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», в особі начальника Дніпродзержинського центра обслуговування клієнтів ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» Нігояна А. С., з відмови ОСОБА_1 в реалізації її прав з підключення до електропостачання протягом семи місяців, з недовідпущення їй електричної енергії за споживчим договором від 12 січня 2016 року № 020518 про користування електричною енергією для побутових споживачів на об`єкт споживача - квартиру АДРЕСА_1 ; визнання незаконними дії ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», в особі начальника Дніпродзержинського центра обслуговування клієнтів ПАТ ««ДТЕК Дніпрообленерго» Нігояна А . С, щодо відключення 22 вересня 2016 року та 10 січня 2017 року від електропостачання квартири ОСОБА_1 ; зобов`язання ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» негайно безоплатно відновити електропостачання її квартири; зобов`язання ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» припинити протиправні дії з відключення від електропостачання її квартири; зобов`язання ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» забезпечити самостійне зняття показань приладу обліку споживача та негайно за свій рахунок замінити прилад обліку електричної енергії та встановити його на сходових клітках будинку за межами квартири ОСОБА_1 , з забезпеченням вільного доступу споживача до запобіжників в електрощиту.

Доводи касаційної скарги висновків судів першої та апеляційної інстанцій не спростовують, на законність судових рішень не впливають, афактично зводяться до переоцінки доказів, що на стадії перегляду справи у касаційному порядку нормами чинного ЦПК України не передбачено.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України, суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що оскаржувані судові рішення ухвалені з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстави для задоволення касаційної скарги відсутні.

Керуючись статтями 400, 401, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 26 січня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 28 вересня 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: Ю. В. Черняк

І. А. Воробйова

Р. А. Лідовець