Єдиний унікальний номер: 448/1735/18
Провадження № 2/448/171/19
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

02.04.2019 року Мостиський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Кічака Ю.В.,

при секретарі судового засідання Шегинській Л.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м.Мостиська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та діє як законний представник від імені та в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Мостиської міської ради Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Мостиська державна нотаріальна контора Львівської області, про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивачів - адвокат Штендер М.В. звернувся до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що після смерті ОСОБА_4 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишилося спадкове майно, а саме земельна ділянка площею 1,29939 га, кадастровий номер НОМЕР_1 , для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Липниківської сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області), відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_2 , виданого 18.11.2003р.; земельна ділянка площею 0,86573 га, кадастровий номер НОМЕР_3 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Липниківської сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області), відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_4 , виданого 18.11.2004р.; та земельна ділянка площею 0,61384 га, кадастровий номер НОМЕР_5 , для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташовані на території Липниківської сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області), відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_6 , виданого 18.11.2003р.

Зазначає, що ОСОБА_4 за життя склала заповіт, яким все своє майно заповіла своїй внучці ОСОБА_5 (дружині позивача ОСОБА_1 , матері позивачів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ). Вказав, що ОСОБА_5 у встановлені законом строки прийняла спадщину після смерті спадкодавця ОСОБА_4 , однак за життя належним чином не оформила право власності на спірні земельні ділянки на себе в порядку спадкування за заповітом.

Вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла спадкодавець ОСОБА_5 , яка за життя своїм спадковим майном не розпорядилася. До складу спадщини входять вищевказані земельні ділянки, які остання фактично успадкувала після смерті ОСОБА_4

Стверджує, що саме позивачі, як спадкоємці першої черги спадкування за законом прийняли спадщину після смерті своєї дружини та матері ОСОБА_5 , так як проживали з останньою на час смерті, однак через відсутність належним чином оформлених правовстановлюючих документів на право власності на вищезазначені земельні ділянки, вони позбавлені можливості реалізувати та оформити свої спадкові права в позасудовому порядку.

З огляду на наведені обставини, просить суд ухвалити рішення, яким визнати за позивачами право власності по 1/3 частці за кожним на спірні земельні ділянки в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивачі ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та діє як законний представник від імені та в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, однак в матеріалах справи міститься Ордер про надання правової допомоги, згідно якого їх інтереси представлятиме представник - адвокат Штендер М.В. Також в матеріалах справи міститься заява адвоката Штендера М.В., в якій такий зазначає, що підтримує позовні вимоги своїх довірителів, просить розглядати справу за наявними матеріалами та без його (представника) участі.

Представник відповідача - Мостиської міської ради Львівської області в судове засідання не з`явився, проте подав заяву, в якій зазначив, що позов визнає та просить справу слухати у його відсутності.

Представник третьої особи - в.о. завідувача Мостиської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, проте надіслав заяву-повідомлення №01-16/30 та копію сторінок спадкової справи №382/08, заведеної після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 14.01.2019р. №54731072, з якої слідує, що спадкова справа після смерті ОСОБА_5 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_2 знаходиться в приватного нотаріуса Яксманицького Р.С. Просив слухати дану справу у його (представника) відсутності.

Оскільки розгляд справи відбувся за відсутності учасників справи, то відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

У ч.4 ст.206 ЦПК України зазначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав.

Згідно ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, що врегульовано частиною 3 ст.12 ЦПК України.

Докази мають бути належними і допустимими у відповідності до вимог ст.ст.77-78 ЦПК України.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась спадщина внаслідок смерті ОСОБА_4 .

До складу спадщини ОСОБА_4 входять: земельна ділянка площею 1,29939 га, кадастровий номер НОМЕР_1 , для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Липниківської сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області), відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_2 , виданого 18.11.2003р.; земельна ділянка площею 0,86573 га, кадастровий номер НОМЕР_3 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Липниківської сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області), відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_4 , виданого 18.11.2004р.; земельна ділянка площею 0,61384 га, кадастровий номер НОМЕР_5 , для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Липниківської сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області), відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_6 , виданого 18.11.2003р.

Як вбачається із матеріалів справи, спадкодавець ОСОБА_4 за життя своїм майном розпорядилася, а саме 29.01.2007 року склала заповіт, яким усе своє майно заповіла своїй внучці - ОСОБА_5 . Даний заповіт зареєстрований у спадковому реєстрі (заповіти/спадкові договори) за № 8.

Саме внучка спадкодавця ОСОБА_4 - ОСОБА_5 , як спадкоємець за заповітом, вважається такою, що вчинила дії, спрямовані на прийняття нею вказаної спадщини.

Як убачається з матеріалів справи, зокрема копій сторінок спадкової справи №382/08, заведеної після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , слідує, що саме ОСОБА_5 у встановлений законом строк звернулась в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті своєї бабусі ОСОБА_4 .

Протягом встановленого законом шестимісячного строку, що передбачений ч.1 ст.1270 ЦК України, ОСОБА_5 не заявила про відмову від даної спадщини.

Тобто, в силу ст.1269 ЦК України, ОСОБА_5 вважається такою, що прийняла спадщину, яка відкрилась після смерті спадкодавця ОСОБА_4

Інших спадкоємців, які б мали право на обов`язкову частку в спадщині спадкодавця ОСОБА_4 і які б прийняли спадщину, судом не встановлено.

Підсумовуючи вищевказане, суд вважає, що належні спадкодавцю ОСОБА_4 спірні земельні ділянки успадкувала саме ОСОБА_5

ІНФОРМАЦІЯ_2 відкрилася спадщина внаслідок смерті ОСОБА_5 .

До складу спадщини спадкодавця ОСОБА_5 входять зазначені вище земельні ділянки, які вона успадкувала після смерті своєї бабусі ОСОБА_4 .

Як вбачається із матеріалів справи, в тому числі спадкової справи №144/2018, заведеної після смерті ОСОБА_5 , спадкодавець за життя своїм майном не розпорядилася, заповіту не склала. У зв`язку з відсутністю заповіту, спадкування здійснюється за законом.

Позивач ОСОБА_1 є чоловіком спадкодавця ОСОБА_5 , а позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є дітьми спадкодавця ОСОБА_5 та у відповідності до вимог ст.1261 ЦК України - спадкоємцями першої черги спадкування за законом спадщини, що відкрилась внаслідок її смерті.

Як убачається з матеріалів справи, зокрема довідки виданої виконавчим комітетом Гостинцівської сільської ради Мостиського району Львівської області за № 511 від 20.03.2018 року, ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , на час смерті була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 . На час смерті ОСОБА_5 разом з нею за вказаною адресою постійно проживали її чоловік - ОСОБА_6 та діти - ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , тобто позивачі у справі.

Крім того, останні у встановлений законом шестимісячний строк звернулись у нотаріальну контору із заявами про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_5 , що підтверджується наданими приватним нотаріусом Мостиського районного нотаріального округу Яксманицьким Р.С. копіями сторінок спадкової справи №144/2018, заведеної після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Протягом встановленого законом шестимісячного строку, що передбачений ч.1 ст.1270 ЦК України, позивачі не заявили про відмову від даної спадщини.

Тобто, в силу ст.1269 ЦК України, позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 вважаються такими, що прийняли спадщину, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5 та останнім видані Свідоцтва про право на спадщину за законом на частину (кожному на 1/3 частку) спадкового майна, зокрема на частку земельної ділянки площею 0,1793га, яка розташована по АДРЕСА_1 та призначена для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, а також на частку житлового будинку АДРЕСА_1 , що належали спадкодавцю ОСОБА_5 на підставі правовстановлюючих документів.

Інші спадкоємці першої черги спадкування за законом - ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у встановлений законом строк відмовились від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5

В той же час, через відсутність правовстановлюючих документів на спірні земельні ділянки, виданих на ім`я ОСОБА_5 , позивачі не можуть в позасудовому порядку в повній мірі оформити свої спадкові права, у зв`язку із чим звернулися до суду із зазначеним позовом.

Вказані обставини сторонами не оспорюються та підтверджуються наявними у справі письмовими доказами, а саме: копіями Державних актів про право власності на спірні земельні ділянки, виданих на ім`я ОСОБА_4 ; копіями свідоцтва про смерть та заповіту ОСОБА_4 ; копією довідки виконкому Гостинцівської сільської ради за № 212 від 22.02.2012р. про склад сім`ї спадкодавця ОСОБА_4 на час її смерті; копіями сторінок із спадкової справи №382/08, заведеної після смерті спадкодавця ОСОБА_4 ; копією свідоцтва про смерть ОСОБА_5 ; копією витягу про реєстрацію в спадковому реєстру спадкової справи після смерті ОСОБА_5 ; копією довідки, виданої виконкомом Гостинцівської сільської ради за № 511 від 20.03.2018р. про склад сім`ї спадкодавця ОСОБА_5 на час її смерті.; листом-повідомленням з Мостиської державної нотаріальної контори від 16.01.2019р. №01-16/30; копіями сторінок із спадкової справи №144/2018, заведеної після смерті спадкодавця ОСОБА_5 ; копіями свідоцтв про народження, одруження, паспортів ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , позивачів по справі; іншими матеріалами у справі.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця).

Згідно ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу (спадкоємці за законом).

У відповідності до статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Правилами ст.1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Прийнята спадщина визнається власністю спадкоємця з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня особа вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених ч.ч.2-4 ст.1273 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно (ч.1 ст.1297 ЦК України).

Оскільки у зв`язку з вищевикладеними обставинами питання про право позивачів на спірне майно (земельні ділянки) не може бути вирішено в позасудовому порядку, тому це питання повинно бути вирішено у судовому порядку шляхом визнання за ними (позивачами) права власності на вищевказане майно.

Статтею 55 Конституції України передбачено право кожного на захист своїх прав і свобод від порушень і протиправних посягань будь-якими не забороненими законом засобами.

Згідно зі статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є, зокрема, визнання права.

Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (стаття 328 ЦК України).

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Положення ст.ст.81, 131 ЗК України визначають, що громадяни України набувають право власності на земельні ділянки, в тому числі на підставі спадкування.

Згідно ст.1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням його цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом.

Права власника майна підлягають захисту шляхом пред`явлення позову про визнання права на належне йому майно за умови, якщо власник не може належним чином реалізувати свої правомочності у зв`язку з наявністю щодо цього права сумнівів або претензій з боку третіх осіб.

З врахуванням викладеного, зокрема того, що судом достовірно встановлено, що позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є спадкоємцями першої черги спадкування за законом спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті спадкодавця ОСОБА_5 ; вони у передбачений законом спосіб (строк і порядок) прийняли дану спадщину; до складу спадщини спадкодавця ОСОБА_5 входять зазначені вище спірні земельні ділянки, які вона успадкувала в порядку спадкування за заповітом після смерті бабусі ОСОБА_4 ; право власності ОСОБА_4 на спірні земельні ділянки було посвідчене Державними актами, виданими і зареєстрованими у встановленому законом порядку, суд приходить до висновку, що обраний позивачами спосіб захисту своїх порушених прав як визнання за ними права власності на спадкове майно є таким, що відповідає характеру спірних правовідносин сторін та характеру самих порушених прав позивачів, а тому може бути застосований судом.

Узагальнюючи, суд вважає, що є всі підстави для визнання за позивачами права власності по 1/3 частці за кожним на спірні земельні ділянки в порядку спадкування за законом після смерті спадкодавця ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Керуючись ст.ст.12, 13, 76-82, 200 ч.3, 206 ч.4, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та діє як законний представник від імені та в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Мостиської міської ради Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Мостиська державна нотаріальна контора Львівської області, про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , право власності по 1/3 частці на земельну ділянку площею 1,29939 га (кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1 ), що розташована на території Липниківської сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області), призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_2 від 18.11.2003р., виданого ОСОБА_4 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , право власності по 1/3 частці на земельну ділянку площею 0,86573 га (кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_3 ), що розташована на території Липниківської сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області), призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_4 від 18.11.2004р., виданого ОСОБА_4 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , право власності по 1/3 частці на земельну ділянку площею 0,61384 га (кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_5 ), що розташована на території Липниківської сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області), призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_6 від 18.11.2003р., виданого ОСОБА_4 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_7 , уродженець, житель та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1.

Позивач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_8 , уродженка, жителька та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_9 , уродженець, житель та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач - Мостиська міська рада Львівської області, місцезнаходження: 81300, м.Мостиська, вул.Грушевського, 6, Львівської області, .

Третя особа - Мостиська державна нотаріальна контора Львівської області, місцезнаходження: м.Мостиська, вул.Грушевського, 22 Львівської області.

Суддя Ю.В.Кічак

Рішення набрало законної сили «___» ______________ 20 р.

Суддя Ю.В.Кічак