Справа № 212/2170/18
УХВАЛА

27 червня 2019 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого, судді: Камбул М.О., при секретарі судового засідання: Кошмак А.С. розглянувши в порядку ч.2 ст.247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу в м.Кривому Розі заяву ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення ,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Тернівського районного суду м.Кривого Рогу від 26.06.2019, було розглянуто заяву відповідача ОСОБА_1 від 14.06.2019 про відвід судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Коноваленко М.І., та відмовлено в її задоволенні.

Також, під час судового розгляду представником відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 було заявлено клопотання про залишення заяви про відвід судді без розгляду, в задоволенні даного клопотання ухвалою суду від 26.06.2019 було відмовлено.

27.06.2019 відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про роз`яснення ухвали суду від 26.06.2019, в якій вказує, що в ухвалі суду зазначено, що 14.06.2019 в провадження судді Камбул М.О. було передано заяву ОСОБА_1 для вирішення питання про відвід судді Коноваленко М.І., просить роз`яснити ким було передано дану заяву. Також, вказує, що в тексті йде мова про представників ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , але не вказано представником якої із сторін є вказані представники, тому просить виправити описку.

Згідно ч. 3 ст. 271 ЦПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Учасники справи у судове засідання не викликались, оскільки відповідно до вимог ч. 3 ст. 271, ч.2 ст.269 ЦПК України їх участь визнана необов`язковою при розгляді питання про роз`яснення судового рішення та питання про виправлення описки.

Враховуючи викладене, суд вважає, що судове засідання можливо провести без участі сторін, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам ст.247 ЦПК України.

Дослідивши заяву з додатками, суд приходить до наступного висновку.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Виходячи з цієї норми закону, роз`яснення рішення суду це уточнення, більш чітке і зрозуміле викладення справжнього його змісту.

Роз`яснення рішення є засобом виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового рішення. Таким чином, суд роз`яснює суть судового рішення, якщо воно є незрозумілим для суб`єкта, якому надано право звернення за відповідним роз`ясненням. Між тим, необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його тяжко виконати, оскільки має місце ймовірність неправильного його виконання чи невиконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Як роз`яснено у п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі», роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання.

Отже, роз`яснення рішення полягає у викладенні судом його змісту у більш доступній, чіткій та конкретизованій формі, при цьому забезпечуючи дотримання принципів «незмінності» змісту рішення та виключно в межах тих питань, які були предметом судового розгляду.

Як вбачається з тексту ухвали суду, він є повним, чітким та зрозумілим, ухвалу постановлено судом на підставі наявних в справі матеріалів, які були оголошені під час розгляду заяви про відвід судді, тому ухвала суду від 26.06.2019 не потребує роз`яснення.

Виходячи з наведеного вище, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви в частині роз`яснення рішення суду.

Стосовно виправлення описки в ухвалі суду від 26.06.2019, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом вказаної статті під опискою слід розуміти випадкову граматичну помилку, що тягне за собою неточний виклад змісту судового рішення чи перекручування його суті (наприклад, пропуск літери, цифри, їх перестановка, описки у написанні складних прізвищ або складних чисел тощо); арифметична помилка - це помилка у підрахунках (арифметичних діях).

При цьому, диспозиція наведеної статті не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18 грудня 2009 року, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності

Так, із змісту ухвали суду зрозуміло , що представник ОСОБА_2 є представником відповідача ОСОБА_1 , але це прямо не прописано в ухвалі суду, тому суд вважає можливим виправити допущену описку.

Стосовно інших представників відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , суд вважає необхідним зазначити, що по тексту ухвали суду від 26.06.2019 вказано: «відповідач ОСОБА_1 та його представники ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 », тобто те, що представники ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 є представниками відповідача ОСОБА_1 є зрозумілим, тому в даному випадку описка відсутня.

Керуючись ст.ст. 247, 261, 269, 271, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Виправити описку допущену у вступній, описовій, мотивувальній та резолютивній частинах ухвали Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26.06.2019, зазначивши: «представник відповідача ОСОБА_2 », замість: «представник ОСОБА_6 А.П.»

В задоволені іншої частини заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення відмовити.

В іншій частині ухвалу Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26.06.2019 залишити без змін.

Ухвалу складено та підписано суддею 27 червня 2019 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду або через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. У разі якщо ухвалу не було вручено у день її складання, учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії ухвали.

Суддя: