Постанова

Іменем України

20 травня 2019 року

м. Київ

справа №308/7872/16-ц

провадження № 61-7344св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду Антоненко Н. О. (суддя-доповідач), Журавель В. І., Крата В. І.,

учасники справи:

позивач - кредитна спілка «Хосен»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

представник відповідача - ОСОБА_2,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу кредитної спілки «Хосен» на ухвалу апеляційного суду Закарпатської області від 06 листопада 2017 року в складі колегії суддів: Мацунича М. В., Куштана Б. П., Кондора Р. Ю.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2016 року кредитна спілка «Хосен» (далі- КС «Хосен») звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу.

В обґрунтування позову позивач посилався на те, що 30 липня 2013 року ОСОБА_1 уклала з КС «Хосен» договір кредиту №217*30 на суму 149 000 грн зі сплатою 24% річних та строком на 36 місяців від дати отримання кредиту.

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 лютого 2015 року з відповідача на користь КС «Хосен» стягнуто 44 705,48 грн заборгованості за відсотками за період з 30 липня 2013 року до 31 жовтня 2014 року.

Оскільки, відповідач в добровільному порядку не виконує умов договору кредиту, збільшивши позовні вимоги, позивач просив суд стягнути з ОСОБА_1 на користь КС «Хосен» 149 000 грн заборгованості за кредитним договором, 62604,51 грн заборгованості за відсотками за період з 01 листопада 2014 року до 30 липня 2016 року, 74 500 грн штрафу, 1 450 грн та 2 841,57 грн судового збору.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 серпня 2017 року позов КС «Хосен» задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь КС «Хосен» 149 000 грн заборгованості за кредитним договором, 62 604,51 грн заборгованості за відсотками за період з 01 листопада 2014 року до 30 липня 2016 року та 10 000 грн штрафу. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що ОСОБА_1 взяті на себе зобов`язання щодо сплати відсотків за користування кредитними коштами та сплати суми основного боргу у розмірі та строки, визначені кредитним договором, не виконала, що є підставою для стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором та відсотків за користування кредитом за період з 01 листопада 2014 року до 30 липня 2016 року.

Ураховуючи те, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в Ужгородському об`єднаному Пенсійному фонді України в Закарпатській області, згідно довідки про розмір призначеної та фактично отриманої пенсії №3591/02 за період січень 2016 року - грудень 2016 року отримала пенсію в розмірі 11 578,38 грн, відповідно до частини третьої статті 551 ЦК України наявні підстави для зменшення розміру штрафу, передбаченого умовами договору, до 10 000 грн.

Короткий зміст судового рішення суду апеляційної інстанції

Ухвалою апеляційного суду Закарпатської області від 06 листопада 2017 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Переглядаючи в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції в частині зменшення розміру штрафу, апеляційний суд дійшов висновку про те, що рішення суду першої інстанції є обґрунтованим та відповідає принципам розумності та справедливості.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У листопаді 2017 року КС «Хосен» подала до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу апеляційного суду та передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

В іншій частині судові рішення не оскаржуються.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04 грудня 2017 року касаційну скаргу КС «Хосен» залишено без руху.

12 січня 2018 року КС «Хосен» подала до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ заяву про усунення недоліків та документ на підтвердження сплати судового збору.

Статтею 388 ЦПК України в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», що набув чинності 15 грудня 2017 року (далі - ЦПК України), визначено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Підпунктом 4 пункту першого Розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України передбачено, що касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

09 лютого 2018 року касаційну скаргу КС «Хосен»передано до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 21 лютого 2018 року відкрито провадження у даній справі та витребувано матеріали справи з Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що відповідач не надала доказів наявності підстав для застосування частини третьої статті 551 ЦК України, оскільки тяжке матеріальне становище відповідача не є підставою для зменшення розміру штрафу, сплата якого передбачена умовами кредитного договору.

Відзив/заперечення на касаційну скаргу

28 березня 2018 року від представника позивача Сілкіної-Яцко Є. О. до Верховного Суду надійшов відзив на касаційну скаргу, який мотивований тим, що твердження відповідача про те, що відповідач не надала доказів наявності підстав для зменшення розміру штрафу, є безпідставними, оскільки норми статті 551 ЦК України не містять переліку обставин, які є підставами для застосування частини третьої цієї статті, тому ухвала апеляційного суду постановлена з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Відповідь на відзив

02 квітня 2018 року КС «Хосен» подало відповідь на відзив представника позивача Сілкіної-Яцко Є. О., який мотивований тим, що позивач не надала доказів того, що нею приймались необхідні заходи для належного виконання зобов`язання. Відсутність коштів у відповідача не є підставою для зменшення розміру штрафу, який передбачений умовами кредитного договору.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди встановили, що 30 липня 2013 року ОСОБА_1 та КС «Хосен» уклали кредитний договір на суму 149 000 грн зі сплатою 24% річних та строком на 36 місяців від дати отримання кредиту.

Згідно з видатковим касовим ордером від 30 липня 2013 року №918 ОСОБА_1 отримала від КС «Хосен» 149 000 грн.

У зв`язку з неналежним виконанням відповідачем умов кредитного договору, рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 лютого 2015 року з ОСОБА_1 на користь КС «Хосен» стягнуто 44 705,48 грн заборгованості за відсотками за кредитним договором за період з 30 липня 2013 року до 31 жовтня 2014 року.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Перевіривши доводи касаційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення касаційної скарги та скасування оскаржуваного судового рішення.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Наведені в касаційній скарзі доводи не дають підстав для висновку про неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосування норми права

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

Згідно з положеннями статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За змістом статей 546, 548, 549 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися відповідно до вимог закону або умов договору, зокрема, неустойкою, яку боржник повинен сплатити в разі порушення зобов`язання.

Відповідно до частини першої статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, яке боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконання або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України).

Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно.

Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі (частини перша, друга статті 551 ЦК України).

Відповідно до пункту 7.3 кредитного договору у разі прийняття кредитодавцем рішення про стягнення процентів за користування кредитом та суми кредиту в судовому порядку внаслідок невиконання позичальником зобов`язань, встановлених пунктом 2.3 кредитного договору, до позичальника застосовується штраф у розмірі 50 % від суми фактичного залишку кредиту на дату прийняття кредитодавцем рішення про стягнення простроченої заборгованості в судовому порядку.

У разі, якщо розмір неустойки перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення, суд може його зменшити (частина третя статті 551 ЦК України).

Істотними обставинами в розумінні частини третьої статті 551 ЦК України можна вважати, зокрема, майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні.

Ураховуючи те, що ОСОБА_1 є особою пенсійного віку та перебуває на обліку в Ужгородському об`єднаному Пенсійному фонді України в Закарпатській області, згідно довідки про розмір призначеної та фактично отриманої пенсії №3591/02 відповідач за період січень 2016 року - грудень 2016 року отримала пенсію в розмірі 11 578,38 грн, правильним є висновок суду апеляційної інстанції про наявність передбачених частиною третьою статті 551 ЦКУкраїни підстав для зменшення розміру неустойки за рішенням суду.

Доводи касаційної скарги про те, що відповідач не надала доказів наявності підстав для застосування частини третьої статті 551 ЦК України, оскільки тяжке матеріальне становище відповідача не є підставою для зменшення розміру штрафу, є безпідставними, оскільки саме матеріальне становище відповідача є підставою для зменшення розміру неустойки, що передбачена умовами договору.

Інші доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку, що судами першої та апеляційної інстанцій при розгляді даної справи неправильно застосовані норми матеріального права чи порушені норми процесуального права.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Керуючись статтями 400, 401, 409 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу кредитної спілки «Хосен» залишити без задоволення.

Ухвалу апеляційного суду Закарпатської області від 06 листопада 2017 року в оскаржуваній частині залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: Н. О. Антоненко

В. І. Журавель

В. І. Крат