Ухвала

13 червня 2019 року

м. Київ

справа № 131/2234/16-ц

провадження № 61-25272св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Дашівська селищна рада Іллінецького району Вінницької області, Леухівська сільська рада Іллінецького району Вінницької області,

третя особа - ОСОБА_2 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Апеляційного суду Вінницької області від 11 вересня 2017 року у складі колегії суддів: Марчук В. С., Панасюка О. С., Денишенко Т. О.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів

У листопаді 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Дашівської селищної ради Іллінецького району Вінницької області, Леухівської сільської ради Іллінецького району Вінницької області, третя особа - ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої вимоги обґрунтовував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 . На день смерті ОСОБА_3 був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 , згідно з довідкою Леухівської сільської ради Іллінецького району Вінницької області від 04 листопада 2016 року за № 673. За цією ж адресою відкрилася спадщина після смерті батька. За життя ОСОБА_3 залишив заповіт, за яким все своє майно він заповів дочці, яка є його сестрою - ОСОБА_4 . Оскільки, на день смерті батька він був пенсійного віку, то згідно зі статтею 1241 ЦК України як непрацездатний син спадкодавця, має право на обов`язкову частку у спадщині у розмірі 1/4 всього спадкового майна. Відповідно до законодавства у шестимісячний строк після смерті батька він мав подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, проте не зробив цього вчасно через необізнаність з питання спадкування, помилково вважаючи, що одноосібне право на оформлення спадкового майна належить його сестрі як єдиній спадкоємиці за заповітом. Вказує, що причинами пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є те, що незадовго після смерті батька - ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його теща і він займався питаннями її поховання; у цей же період сестра, на ім`я якої був складений заповіт, тяжко захворіла і за таких обставин він не цікавився переоформленням спадщини після смерті батька. ІНФОРМАЦІЯ_3 сестра - ОСОБА_4 померла. Саме після цього він дізнався про його право на обов`язкову частку у спадковому майні батька.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 просив суд визнати причини пропуску строку для прийняття цієї спадщини поважними та визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

Рішенням Іллінецького районного суду Вінницької області від 04 липня 2017 року позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та визначити йому додатковий строк у два місяці з часу ухвалення рішення у справі, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_3 .

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив із того, що позивач, як спадкоємець, пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини і йому відповідно до вимог частини третьої статті 1272 ЦК України необхідно визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини протягом двох місяців із дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішенням Апеляційного суду Вінницької області від 11 вересня 2017 року рішення суду першої інстанції скасовано та ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1

Скасовуючи рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходив із того, що причини пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини після смерті свого батька є неповажними.

Короткий зміст та узагальнюючі доводи касаційних скарг, позиції інших учасників

У жовтні 2017 року ОСОБА_1 подав до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу на рішення Апеляційного суду Вінницької області від 11 вересня 2017 року, в якій просить скасувати рішення суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права. Вказує на те, що представник ОСОБА_2 позов визнав. Суд не зазначив, яким чином рішення суду першої інстанції порушує права ОСОБА_2 , який до того ж і не є родичем померлого ОСОБА_3 . Суд не врахував, що він є інвалідом армії і постійно хворів і хворіє, знаходячись на стаціонарному та амбулаторному лікуванні.

У листопаді 2017 року на адресу суду від представника ОСОБА_2 - ОСОБА_5 надійшли заперечення на касаційну скаргу, згідно з якими позивач не зазначив у своєму позові і не довів будь-якими належаними допустимими доказами в суді першої інстанції обставин щодо дотримання ним таких передбачених законом обов`язкових передумов для звернення до суду із цим позовом, як попереднє звернення до інших спадкоємців після смерті ОСОБА_6 за отриманням письмової згоди на подання заяви про прийняття спадщини за межами встановленого строку та їхньої відмови у цьому. Крім того, позивач не ініціював, а суд першої інстанції не перевірив обставин щодо наявності (відсутності) інших спадкоємців після смерті ОСОБА_3 та не залучив їх до участі у справі. ОСОБА_2 прийняв спадщину, яка за заповітом належала його померлій дружині ОСОБА_4 . Зазначена позивачем у касаційній скарзі, ніби-то, недостатність забезпечення нотаріальними послугами також не може бути врахована касаційним судом, як надумана необ`єктивна обставина, позаяк в Іллінецькому районному нотаріальному окрузі Вінницької області офіційно надають послуги три нотаріуси.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 11 жовтня 2017 року відкрито касаційне провадження у справі та надано строк для подання заперечень на касаційну скаргу.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», за яким судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд (стаття 388 ЦПК України).

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У травні 2018 року зазначену справу передано до Верховного Суду.

Позиція Верховного Суду

Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Дашівської селищної ради Іллінецького району Вінницької області, Леухівської сільської ради Іллінецького району Вінницької області, третя особа - ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Апеляційного суду Вінницької області від 11 вересня 2017 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:О. В. Ступак
І. Ю. Гулейков Г. І. Усик