Постанова

Іменем України

05 червня 2019 року

м. Київ

справа № 667/7816/15-ц

провадження № 61-45057св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Антоненко Н. О., Журавель В. І. (суддя-доповідач), Коротуна В. М., Крата В. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: житлово-будівельний кооператив «Корабели», ОСОБА_2 ,

третя особа - Херсонська міська рада,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 12 квітня 2018 року у складі судді Гаврилова Д. В. та постанову апеляційного суду Херсонської області від 04 вересня 2018 року у складі колегії суддів: Орловської Н. В., Кутурланової О. В., Майданіка В. В.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст скарги

У вересні 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до житлово-будівельного кооперативу «Корабели» (далі - ЖБК «Корабели»), ОСОБА_2 ,в якому просив:

- визнати нечинним та скасувати рішення загальних зборів ЖБК «Корабели», прийняте у вигляді протоколу від 04 серпня 2015 року №1;

- поновити його на посаді голови ЖБК «Корабели»;

- зобов`язати ОСОБА_2 передати йому, як голові ЖБК «Корабели», печатку, реєстраційні та установчі документи, архіви ЖБК «Корабели».

Свої вимоги обґрунтовував тим що згідно з протоколом загальних зборів від 13 березня 2014 року його було обрано головою ЖБК «Корабели».

За кошти членів ЖБК «Корабели» були проведені ремонтні роботи даху будинку АДРЕСА_1 .

Відповідно до пункту 6.3 Статуту ЖБК «Корабели» ним, як головою, були організовані чергові збори членів ЖБК, про що 30 липня 2015 року розміщено відповідне оголошення на дошках об`яв із зазначенням дати проведення зборів та порядку денного.

02 серпня 2015 року він дізнався про те, що в оголошенні про проведення зборів членів ЖБК «Корабели» змінено порядок денний, хоча такого рішення він не приймав.

Призначені на 04 серпня 2015 року загальні збори членів ЖБК «Корабели» не відбулись через конфлікт та непорозуміння, що виникли між членами кооперативу.

05 серпня 2015 року йому стало відомо про те, що 04 серпня 2015 року на загальних зборах було переобрано голову ЖБК «Корабели» на ОСОБА_2 , про що прийнято відповідне рішення, яке оформлене протоколом загальних зборів мешканців будинку.

Вважає, що чергові збори кооперативу не були проведені, а прийняте рішення загальних зборів є незаконним та таким, що не відповідає Статуту ЖБК «Корабели».

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 12 квітня 2018 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Суд першої інстанції виходив із того, що обрання голови правління є виключною компетенцією загальних зборів членів кооперативу, загальні збори від 04 серпня 2015 року були скликані у встановленому Статутом ЖБК порядку, правомочність зборів відповідає статутним вимогам щодо кількості членів кооперативу, що прийняли участь у їх проведенні та голосуванні за переобрання голови правління.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою апеляційного суду Херсонської області від 04 вересня 2018 року рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 12 квітня 2018 року залишено без змін.

Апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції та залишив судове рішення місцевого суду без змін, як таке, що ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

Не погодившись з таким вирішенням спору, ОСОБА_1 подав касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами обох інстанцій норм матеріального права і порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення, справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга аргументована тим, що суди неповно дослідили обставини справи, не надали їм належної правової оцінки та дійшли помилкових висновків при вирішенні спору.

Суди не звернули увагу на те, що виконавчим органом кооперативу є правління, який очолює голова. Голова правління обирається загальними зборами кооперативу. Він, як голова ЖБК «Корабели», не скликав позачергові збори членів кооперативу, оскільки не отримував відповідної вимоги від членів кооперативу.

Відзив/заперечення на касаційну скаргу не надходили

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 12 листопада 2018 року відкрито касаційне провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ЖБК «Корабели», ОСОБА_2 , третя особа - Херсонська міська рада, про скасування рішення загальних зборів кооперативу та поновлення на роботі, витребувано справу з Херсонського міського суду Херсонської області.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди встановили, що відповідно до Статуту в редакції, яка затверджена 26 червня 2014 року, ЖБК «Корабели» за своїм типом є обслуговуючим, а за напрямком діяльності - житлово-будівельним та діє у відповідності до цього статуту, а також Закону України «Про кооперацію», Цивільного та Господарського кодексів України.

З 13 березня 2014 року посаду голови правління ЖБК «Корабели» обіймав ОСОБА_1

04 серпня 2015 року відбулись збори ЖБК «Корабели», на яких ОСОБА_1 знято з посади голови ЖБК та обрано на цю посаду ОСОБА_2 , за яку проголосувало 39 учасників, що становить більшість від присутніх на зборах та відповідає змісту пункту 6.7 Статуту кооперативу.

Звертаючись до суду з позовом, позивач посилався на те, що протокол від 04 серпня 2015 року № 1 є незаконним та не відповідає Статуту ЖБК, оскільки поняття «мешканці будинку ЖБК «Корабели» відсутнє у Статуті, управління кооперативом здійснюється виключно членами кооперативу. З огляду на відсутність необхідної кількості членів кооперативу на зборах, вважав такі збори неправомочними.

Позиція Верховного Суду

Перевіривши доводи касаційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для часткового задоволення касаційної скарги, скасування оскаржуваних судових рішень та закриття провадження у справі.

Мотивувальна частина

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосування норм права

Згідно із частиною першою статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Разом з тим стаття 20 Господарського процесуального кодексу України визначає коло справ, які підлягають розгляду в господарському суді, до якого віднесено справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

При визначенні підвідомчості (предметної та суб`єктної юрисдикції) справ, що виникають з корпоративних відносин, слід виходити з таких міркувань.

За змістом положень статті 167 ГК України корпоративні відносини - це відносини, які виникають, змінюються та припиняються щодо права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Стаття 55 ГК України визначає господарські організації як юридичні особи, створені відповідно до ЦК України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку.

Господарською діяльністю у ГК України вважається діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Цей Кодекс розрізняє господарську діяльність, яка має на меті отримання прибутку (підприємництво) і некомерційну господарську діяльність, яка здійснюється без такої мети (стаття 3).

За способом утворення (заснування) та формування статутного капіталу стаття 63 ГК України відносить кооперативні підприємства до корпоративних, а за формою власності - до підприємств колективної власності.

Корпоративне підприємство характеризується тим, що утворюється, як правило, двома або більше засновниками за їх спільним рішенням (договором), діє на основі об`єднання майна та/або підприємницької чи трудової діяльності засновників (учасників), їх спільного управління справами, на основі корпоративних прав, у тому числі через органи, що ними створюються, участі засновників (учасників) у розподілі доходів та ризиків підприємства.

Підприємством колективної власності визнається корпоративне або унітарне підприємство, що діє на основі колективної власності засновника (засновників) (стаття 93 ГК України).

Кооперативи як добровільні об`єднання громадян з метою спільного вирішення ними економічних, соціально-побутових та інших питань можуть створюватися у різних галузях (виробничі, споживчі, житлові тощо). Діяльність різних видів кооперативів регулюється законом. Господарська діяльність кооперативів повинна здійснюватися відповідно до вимог цього Кодексу, інших законодавчих актів (стаття 94 ГК України).

Зазначені норми кореспондуються із нормами статей 83, 85, 86 ЦК України, згідно з положеннями яких юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом. Товариством є організація, створена шляхом об`єднання осіб (учасників), які мають право участі у цьому товаристві. Товариство може бути створено однією особою, якщо інше не встановлено законом. Непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками. Непідприємницькі товариства (кооперативи, крім виробничих, об`єднання громадян тощо) та установи можуть поряд зі своєю основною діяльністю здійснювати підприємницьку діяльність, якщо інше не встановлено законом і якщо ця діяльність відповідає меті, для якої вони були створені, та сприяє її досягненню.

Особливості створення кооперативів та ведення господарської діяльності обслуговуючими кооперативами визначається Законом України «Про кооперацію».

За змістом положень статей 2, 6, 9 цього Закону кооператив є юридичною особою, державна реєстрація якого проводиться в порядку, передбаченому законом. Відповідно до завдань та характеру діяльності кооперативи поділяються на такі типи: виробничі, обслуговуючі та споживчі. За напрямами діяльності кооперативи можуть бути сільськогосподарськими, житлово-будівельними, садово-городніми, гаражними, торговельно-закупівельними, транспортними, освітніми, туристичними, медичними тощо

Обслуговуючий кооператив - це кооператив, який утворюється шляхом об`єднання фізичних та/або юридичних осіб для надання послуг переважно членам кооперативу, а також іншим особам з метою провадження їх господарської діяльності. Обслуговуючі кооперативи надають послуги іншим особам в обсягах, що не перевищують 20 відсотків загального обороту кооперативу. Обслуговуючий кооператив надає послуги своїм членам, не маючи на меті одержання прибутку (статті 2, 23 Закону України «Про кооперацію»).

Таким чином, обслуговуючий кооператив незалежно від напряму його діяльності є господарською організацією - юридичною особою, яка здійснює некомерційну господарську діяльність з моменту державної реєстрації на підставі закону та свого статуту.

За змістом наведених норм корпоративні права характеризуються тим, що особа, яка є учасником (засновником, акціонером, членом) юридичної особи має право на участь в управлінні господарською організацією та інші правомочності передбачені законом і статутними документами.

Згідно з положеннями статті 12 Закону України «Про кооперацію» основними правами члена кооперативу є, зокрема, участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління; користування послугами кооперативу; право вносити пропозиції щодо поліпшення роботи кооперативу, усунення недоліків у роботі його органів управління та посадових осіб; право звертатися до органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, посадових осіб кооперативу із запитами, пов`язаними з членством у кооперативі, діяльністю кооперативу та його посадових осіб, одержувати письмові відповіді на свої запити.

Відповідно, члени обслуговуючого кооперативу незалежно від напряму його діяльності є носіями корпоративних прав, а відносини між його членами та кооперативом, які пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, є корпоративними.

З урахуванням наведеного, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року у справі № 509/577/18 (провадження № 14-170цс19) зробила висновок про те, що спір відносно прийнятого рішення між обслуговуючим кооперативом та членами кооперативу виник із корпоративних відносин, а тому підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.

У частинах першій і другій статті 414 ЦПК України передбачено, що судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в касаційному порядку повністю або частково із закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 і 257 цього Кодексу.

Порушення правил юрисдикції загальних судів, визначених статтями 19-22 цього Кодексу, є обов`язковою підставою для скасування рішення незалежно від доводів касаційної скарги.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Позов ОСОБА_1 не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки спір виник із корпоративних відносин.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Ураховуючи зазначене, рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 12 квітня 2018 року та постанова апеляційного суду Херсонської області від 04 вересня 2018 року підлягають скасуванню, а провадження у справі - закриттю.

Керуючись статтями 141, 402, 409, 414-419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 12 квітня 2018 року та постанову апеляційного суду Херсонської області від 04 вересня 2018 року скасувати.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до житлово-будівельного кооперативу «Корабели», ОСОБА_2 , третя особа - Херсонська міська рада, про скасування рішення загальних зборів кооперативу та поновлення на роботі, закрити.

Повідомити ОСОБА_1 , що розгляд його справи віднесений до юрисдикції господарського суду.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийМ. Є. Червинська

Судді:Н. О. Антоненко В. І. Журавель

В. М. Коротун

В. І. Крат