РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2019 року Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Лях М.Ю.,

при секретарі Хомінської Т.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу з відповідачем ОСОБА_2 , який зареєстровано 28.08.2015 року Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 501, подружнє життя не склалося через несумісність характеру, відповідач виявив бажання розірвати шлюб, в результаті чого шлюбні відносини між сторонами припинено з травня 2019 року. Від шлюбу мають спільну малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка проживає разом з позивачем. Спору про поділ майна немає, згоди на утримання дитини досягнуто.

У підготовче засідання позивач не з`явилась, подала до суду заяву, в якій просить справу розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Після розірвання шлюбу просить залишити їй прізвище « ОСОБА_4 ».

Відповідач в підготовче засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечує, висловив згоду на розірвання шлюбу.

Враховуючи, що в справі є достатні матеріали про права і взаємовідносини сторін, суд розглядає справу у відсутність сторін.

Фіксація судового процесу технічними засобами не здійснювалась згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 та ОСОБА_2 уклали шлюб, який зареєстровано 28.08.2015 року Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 501. Після одруження прізвище позивача « ОСОБА_6 » змінено на « ОСОБА_4 ».

Від шлюбу мають спільну малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка проживає разом з позивачем. За домовленістю сторін, після розлучення дитина залишиться проживати разом з позивачем. Спору про поділ майна немає. На теперішній час сімейні відносини між сторонами припинені, спільного бюджету та господарства не ведуть, між ними немає взаєморозуміння, збереження сім`ї не можливе, відповідач проти розірвання шлюбу не заперечує.

Відповідно до ч. 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч.2 статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлене, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ч.1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданими відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, як беруть участь у справі.

Відповідно ч.3 статті 200 Цивільного процесуального кодексу України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 200, 263 265 ЦПК України, ст. ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 28.08.2015 року Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 501, між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) - розірвати, залишивши позивачу ОСОБА_1 після розірвання шлюбу прізвище « ОСОБА_4 ».

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Київського районного суду

м. Харкова М.Ю. Лях