Справа № 495/8844/18
З а о ч н е р і ш е н н я
23 жовтня 2019 року м. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області
у складі головуючого одноособово судді Шевчук Ю.В.
при секретарі Завацької І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за уточненим позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності,
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з уточненим позовом до ОСОБА_3 про визнання права власності.
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, однак надала на адресу суду заяву, згідно якої уточнені позовні вимоги підтримала, просила суд розглянути справу без її присутності, без фіксування технічними засобами, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Позивач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, однак надав на адресу суду заяву, згідно якої уточнені позовні вимоги підтримав, просив суд розглянути справу без його присутності, без фіксування технічними засобами, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи була сповіщена належним чином, причин своєї неявки суду не повідомила, будь-яких заяв на адресу суду не надавала.
Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що уточнений позов підлягає задоволенню по наступних підставах.
Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відповідно до договору дарування від 15 квітня 1994 року, посвідченого Білгород-Дністровською державною нотаріальною конторою належить по 1/3 частині житлового будинку АДРЕСА_1 , розташованого на земельній ділянці Шабівської сільської ради розміром 0,28 га.
Договір дарування зареєстрований Білгород-Дністровським міжміським бюро технічної інвентаризації 02.02.1994 року під №1-191.
Відповідно до рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду від 24.01.2011 року позивачам належать (2/3 частини) в літ. «А» приміщення: 1-3 житлова площею 6,2 кв.м., 1-4 коридор площею 5,4 кв.м., 1-5 житлова площею 17,4 кв.м., в літ. «Б» літня кухня площею 25,44 кв.м., в літері «б» веранда площею 10,81 кв.м. та господарські будівлі літ. «В» сарай площею 35,0 кв.м., літ. «Д» вбиральня, ворота №4, №5 частина паркану 23,7 кв. м., що складає 62/1000 частини, оціночною вартістю 58 468 грн.
Рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду від 24.01.2011 року ОСОБА_3 було виділено 1/3 частину земельної ділянки, двору та житлового будинку та розділено житловий будинок відповідно до висновку експертизи та встановлено порядок користування земельною ділянкою закріпленою за будинком.

Рішенням суду позивачам виділено в особисте користування земельну ділянку площею 1867 кв.м., в тому числі земельну ділянку у особисте користування площею 1855 кв.м. та земельну ділянку загального користування 12 кв.м.

Відповідачу ОСОБА_3 на праві власності належить 38/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 , а саме: літ. «А» житловий будинок, у складі якого наступні приміщення: 1-1 кухня площею 12,8 кв.м., 1-2 житлова площею 12,5 кв.м., літера «а» веранда площею 8,1 кв.м., літера «Г» сарай площею 14,81 кв.м., цистерна №1, доля (1/3 частина) споруд загального користування (хвіртки №2 частини паркану №3 площею 12,3 кв.м. загальною площею 25,3 кв.м.

Відповідно до ст. 317 ЦК України, власникові належать право володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійснені.

Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом України у справі № 6-253цс16, за змістом статті 377 ЦК України до особи, яка придбала житловий будинок, будівлю або споруду, переходить право власності на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення, у розмірах, встановлених договором. Якщо договором про відчуження житлового будинку, будівлі або споруди розмір земельної ділянки не визначений, до набувача переходить право власності на ту частину земельної ділянки, яка зайнята житловим будинком, будівлею або спорудою, та на частину земельної ділянки, яка є необхідною для їх обслуговування. Якщо житловий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, наданій у користування, то у разі їх відчуження до набувача переходить право користування тією частиною земельної ділянки, на якій вони розміщені, та частиною ділянки, яка необхідна для їх обслуговування.

Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

З огляду на вищевикладене, суд вважає необхідним задовольнити уточнені позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання права власності.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. ч.2 ст.328, 317, 321, 377 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 128, 223, 247, 263, 265, 268, 280-289 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Уточнену позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право власності в рівних частках (по 31/100) на 62/100 частин житлового будинку з господарськими будівлями, які складаються: літ. «А» з приміщень: 1-3 житловою площею 6,2 кв.м., 1-4 коридор площею 5,4 кв.м., 1-5 житловою площею 17,4 кв.м., літ. «Б» літня кухня площею 25,44 кв.м., літ «б» веранда площею 10,81 кв.м., літ. «В» сарай площею 35,0 кв.м., літ. «Д» вбиральня, воріт №4, №5 частини паркану №3 23,7 кв.м., розташованих на земельній ділянці 1855 кв.м. (2-3 часини) та земельній ділянці загального користування 12 кв.м.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення, (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.

У відповідності до п.п. 15.5 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Одеської області через Білгород-Дністровський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя: