Справа № 128/1355/19
УХВАЛА

18 червня 2019 року м.Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Карпінська Ю.Ф., отримавши матеріали позовної заяви Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації до ОСОБА_1 про стягнення сум сплаченої тимчасової допомоги дітям, батьки яких ухиляються від сплати аліментів, не мають можливості утримувати дитину або місце проживання їх невідоме -

УСТАНОВИВ:

22.05.2019 в провадження Вінницького районного суду Вінницької області надійшла вищевказана позовна заява.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Відповідь з Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України у Вінницькій області щодо ОСОБА_1 надійшла на запит суду 03.06.2019, а з Пултівецької сільської ради Вінницького району Вінницької області 05.06.2019.

Згідно з довідкою, складеною консультантом суду (по роботі з персоналом) ОСОБА_2 , суддя Вінницького районного суду Вінницької області Карпінська Ю.Ф. відповідно до наказу в.о. голови суду від 27.05.2019 № 38-в/г перебувала у відпустці з 03.06.2019 по 14.06.2019 включно, тому питання про відкриття провадження по даній справі вирішується лише 18.06.2019.

Разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтовано тим, що Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації є неспроможним сплатити судовий збір внаслідок свого майнового стану, а саме: в зв`язку з відсутністю у затвердженому кошторисі управління на 2019 рік коштів для сплати судового збору. З цих підстав позивач просить суд звільнити Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації від сплати судового збору за даним позовом.

Вивчивши клопотання про звільнення від сплати судового збору, дослідивши надані документи, суд дійшов такого висновку.

Згідно з ч.ч. 1,3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У статті 129 Конституції України визначено, що однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Суд вважає, що обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення або звільнення від сплати такої.

Крім того, пунктом 2 Прикінцевих положень Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» Кабінет Міністрів України зобов`язано забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Отже, звільнення, в даному випадку, Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації від сплати судового збору буде суперечити завданню та меті Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» в частині надходження до спеціального фонду Державного бюджету України коштів від сплати судового збору, а також може розцінюватись, як надання державним органам певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу юридичними та фізичними особами, які зобов`язані сплачувати відповідний судовий збір.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» зазначив, що вимога сплати збору цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Судом не встановлено підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, а тому суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, однак, враховуючи зазначені позивачем обставини, суд вважає за можливе відстрочити сплату судового збору за подання вищезазначеного позову до ухвалення рішення у даній справі.

Враховуючи те, що позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтям 175, 177, 316, 317, 318 ЦПК, підстав для залишення заяви без руху, повернення заяви чи відмови у відкритті провадження, згідно ст.ст.185,186 ЦПК немає; підсудна даному суду, суд вважає за необхідне прийняти позов до розгляду та відкрити провадження у даній справі.

Пунктом 4 частини 2 статті 187 ЦПК передбачено при постановленні ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі вирішення питання за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатись справа.

Згідно з ч. 3 ст. 274 ЦПК при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 1 статті 277 ЦПК України визначено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Частиною 4 статті 19 ЦПК України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин, а також спори про стягнення аліментів та поділ майна подружжя.

Згідно частини 6 статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Частиною 1 статті 279 ЦПК України визначено, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Згідно з ч. 2 ст. 279 ЦПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Частиною 4 статті 279 ЦПК Українивизначено, що перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно із частиною 8 статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

За вказаних обставин вважаю необхідним відкрити провадження у справі, розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст.ст. 128, 175, 187, 274-279 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Відстрочити Управлінню праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації сплату судового збору у цивільній справі № 128/1355/19 за позовом Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації до ОСОБА_1 про стягнення сум сплаченої тимчасової допомоги дітям, батьки яких ухиляються від сплати аліментів, не мають можливості утримувати дитину або місце проживання їх невідоме, до ухвалення рішення у даній справі.

Відкрити провадження у справі за позовною заявою Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації до ОСОБА_1 про стягнення сум сплаченої тимчасової допомоги дітям, батьки яких ухиляються від сплати аліментів, не мають можливості утримувати дитину або місце проживання їх невідоме.

Розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Перше судове засідання у справі призначити на 10 год 00 хв 08 липня 2019 року в залі судових засідання № 1 (3-й поверх) в приміщенні Вінницького районного суду Вінницької області (м. Вінниця, вул. Винниченка, 29).

В судове засідання викликати сторін по справі:

-позивачаУправління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації (21032, м. Вінниця, вул. Грибоєдова, 10А);

-відповідача ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 ).

Визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Роз`яснити відповідачу його право подати відзив на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Роз`яснити позивачу його право подати до суду відповідь на відзив в строк не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Роз`яснити відповідачу його право подати заперечення протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки - http://vnr.vn.court.gov.ua.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

СУДДЯ Ю.Ф.Карпінська