Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.10.2019 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області:

в особi суддi - Бедьо В.І.,

з участю секретаря судового засідання - Пазяк С.М.

pозглянувши у вiдкpитому судовому засiданнi в м. Ужгороді спpаву за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про зменшення розміру аліментів та способу їх стягнення,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів та способу їх стягнення.

В обґрунтування позову зазначив, що 14.04.2014 року Ужгородським міськрайонним судом ухвалено рішення про стягнення з нього на користь відповідача аліменти на утримання двох малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в твердій грошовій сумі в розмірі 1 000,00 грн. щомісячно починаючи з 04.02.2014 року і до досягнення дітьми повноліття.

22.10.2018 року Ужгородським міськрайонним судом розглянуто справу про зміну розміру аліментів, способу їх стягнення та стягнення додаткових витрат на утримання дітей та ухвалено рішення, яким вирішено стягувати з нього на користь відповідача на утримання двох малолітніх дітей 1/3 частку всіх видів заробітку (доходу).

Наразі як зазначає позивач, він змушений звернутись до суду із даною позовною заявою про зменшення розміру аліментів, оскільки його майновий стан суттєво погіршився і він не в змозі виплачувати аліменти в розмірі встановлені рішенням суду з наступних підстав.

На час ухвалення рішення про зміну розміру аліментів він працював та отримував заробітну плату, однак 01.10.2018 року ОСОБА_1 було звільнено з роботи за угодою сторін, що підтверджується наказом №151-к, виданим ГУ ДМС в Закарпатській області.

Відтак, наразі він отримує постійного заробітку та не може сплачувати аліменти в 1/3 від заробітку, оскільки на даний час такі обраховуються від середньої заробітної плати по місту Ужгород та становлять 3500-4000 грн. Таких грошей у нього нема, оскільки він не отримує постійного заробітку, внаслідок чого виникає заборгованість із сплати аліментів.

Крім того, 18.05.2018 року позивач одружився з ОСОБА_5 та проживає разом з нею в орендованій квартирі. В його дружини є малолітня дитина (2008 року народження), яка проживає разом з ними та яка також знаходяться у нього на утриманні. Відповідно до довідки №1-/19 від 02.08.2019 року, виданої Ужгородським МВ ДВС, ОСОБА_6 не отримує аліментів на утримання дитини і у неї наявна заборгованість в розмірі 111 846,71 грн. Окрім того, у подружжя, ІНФОРМАЦІЯ_3 народився спільний син ОСОБА_7 .

З вищевикладеного вбачається, що від дня постановлення судового рішення про стягнення з ОСОБА_1 аліментів на утримання дітей змінилося його матеріальне становище, а саме погіршилось, оскільки його звільнено з роботи та у нього на утриманні окрім дружини, її сина знаходиться ще їх спільний син.

Також позивач просить врахувати той факт, що квартира, в якій проживає відповідач з їх спільними дітьми, на праві власності належить йому. А він сам разом з новою дружиною та двома дітьми проживає в орендованій квартирі, та відповідно несе додаткові витрати на оренду житла.

На підставі викладеного позивач просить суд зменшити розмір аліментів, встановлених рішенням Ужгородської міськрайонного суду від 22.10.2018 року, що стягуються з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 із 1/3 часта заробітку (доходу) батька на тверду грошову суму в розмірі 1 100,00 грн. н одну дитину, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до досягнення дітьми повноліття.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 вересня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про зменшення розміру аліментів та способу їх стягнення та постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Відповідач ОСОБА_2 , отримавши ухвалу про відкриття провадження у справі, а також копію позовної заяви з додатками, надіслала суду та позивачу відповідь на позовну заяву, за якою просить суд залишити без змін рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22.10.2018 року про стягнення з ОСОБА_1 на її користь аліментів на утримання двох малолітніх дітей у розмірі 1/3 частки всіх видів заробітку з підстав, наведених нею у відповіді на позовну заяву.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши зібрані по справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

З матеріалів справи слідує, що рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22.10.2018 року, яке набрало законної сили 21.11.2018 року розглянуто справу про зміну розміру аліментів, способу їх стягнення та стягнення додаткових витрат на утримання дітей та ухвалено рішення, яким вирішено стягувати з позивача на користь відповідача аліменти на утримання двох малолітніх дітей у розмірі 1/3 частку всіх видів заробітку (доходу).

З прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить суд змінити спосіб нарахування аліментів на утримання неповнолітніх ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з частки заробітку ОСОБА_1 у розмірі 1/3 частки його доходів на тверду грошову суму в розмірі 1 100 грн. на одну дитину, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до досягнення дітьми повноліття.

Як одну з підстав звернення з вищевказаним позовом позивачем зазначено те, що його було звільнено з роботи за угодою сторін, що підтверджується наказом №151-к, виданим ГУ ДМС в Закарпатській області, копію якого додано до позовної заяви, у зв`язку з чим, він не отримує постійного заробітку та не може сплачувати аліменти в 1/3 від заробітку, оскільки наразі такі обраховуються від середньої заробітної плати по місту Ужгород та становлять 3500-4000 грн. Таких грошей у нього нема, оскільки він не отримує постійного заробітку, внаслідок чого виникає заборгованість із сплати аліментів. Проте, в свою чергу будь-яких підтверджуючих документів щодо перебування позивача на обліку як безробітного в центрі зайнятості, чи довідку з податкового органу, щодо наявності чи відсутності будь-яких видів доходу у позивача.

Твердження позивача про те, що він проживає зі своєю новою сім`єю в орендованій квартирі за адресою: АДРЕСА_1 та сплачує орендну плату не знайшли свого підтвердження, адже ним не було додано ні договору оренди, ні жодної квитанції про оплату або переказ грошей за оренду вищевказаного житла.

Частина перша статті 192 СК України передбачає, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно з п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.

Враховуючи зміст ст.ст. 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

У відповідності до ст. 9 Конвенції про права дитини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1989 року - держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

Крім цього, статтею 3 Конвенції про права дитини передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Згідно ч. 2 ст. Сімейного кодексу України, у редакції Закону в редакції Закону № 2037-VІІІ від 17.05.2017 року, розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2019 рік», установлено у 2019 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для дітей віком від 6 до 18 років: з 1 січня 2019 року - 2027 гривень, з 1 липня - 2118 гривень, з 1 грудня - 2218 гривень.

Разом з тим згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1с т. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права.

Суд враховує також ту обставину, що Законом «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» від 17.05.2017 №2037-VIII передбачено зміни щодо мінімального розміру аліментів на одну дитину. Тепер він не може бути меншим від 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Станом на 22.10.2019 для дітей віком від 6 до 18 років цей розмір складає 1059 гривень. Та згідно Закону України «Про Державний бюджет на 2019 рік», встановлено що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для дитини віком від 6 до 18 років, з 1 грудня 2019 року становитиме 2218 гривень, тобто таким чином мінімальний розмір аліментів становитиме 1 109,00 гривень, тобто навіть мінімальний розмір аліментів вже з 01 грудня 2019 року встановлюється більше ніж заявлено позивачем у прохальній частині позовної заяви.

Відтак, суд доходить до висновку, що безумовно чинне законодавство України передбачає можливість звернення платника аліментів з позовом про зміну способу стягнення аліментів чи з позовом про їх зменшення, однак вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх доньки, сина; інші обставини, що мають істотне значення (див. серед іншого ухвалу Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 27.09.2017 у справі №145/969/16-ц).

Головна умова обґрунтованості позову: ці обставини не повинні існувати на момент прийняття попереднього судового рішення. Тому суд акцентує увагу позивача, що при винесенні рішенням Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області 22.10.2018 року вже існував ряд обставин, на які позивач посилається як на предмет позову, зокрема він вже перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про шлю серії НОМЕР_1 від 18 травня 2018 року, він вже був звільнений з роботи, що підтверджено наказом ГУ ДМС в Закарпатській області № 151-к від 01.10.2018 року, а його теперішня дружина перебувала на обліку в Ужгородському міському пологовому будинку у зв`язку з вагітністю.

З огляду на це суд акцентує увагу на тому, що позивачі при зверненні до суду повинні чітко прописати позовні вимоги та обгрунтувати належними доказами.

Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, що відтак унеможливлює суд збільшити розмір аліментів на власний розсуд, виходячи зі змін в чинному законодавстві щодо питання стягнення аліментів.

Проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для задоволення вимог позивача щодо зміни способу стягнення аліментів та їх зменшення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст.79,141,155,180-182,192 Сімейного кодексу України,Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15.05.2006 року № 3, ст.ст.4,6-13,81,89,258,259,263-265,268,274,279,352,354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про зменшення розміру аліментів та способу їх стягнення - відмовити.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду: В.І. Бедьо