ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2019 року

м. Харків

Справа № 643/11987/17

Провадження № 22-ц/818/1355/19

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Овсяннікової А.І.

суддів - Коваленко І.П., Сащенко І.С.,

при секретарі - Дашковської Н.К.

учасники справи:

позивач Публічне акціонерне товариство «Акцент-Банк»

відповідач ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Харкові цивільну справу №643/11987/17 за позовом Публічного акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Акцент-Банк» на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 19 листопада 2018 року, постановлену суддею Ференчук О.В., -

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2017 року Публічне акціонерне товариство «Акцент-Банк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 19 листопада 2018 року позов ПАТ «Акцент-Банк» - залишено без розгляду, з підстав п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України (у зв'язку з повторною неявкою представника позивача).

В апеляційній скарзі АТ «Акцент-Банк» просить ухвалу суду скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що представником Банку подавалась до суду заява про розгляд справи за його відсутності. У позовній заяві зазначено, що в разі неявки в судове засідання відповідача Банк не заперечує проти розгляду справи за відсутності свого представника та винесення заочного рішення. Ухвали суду щодо обов'язкової явки представника Банку в судове засідання не надходило та ЄДРСР відсутня.

Колегія суддів, вислухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що скарга підлягає задоволенню.

Частиною 3 статті 128 ЦПК України встановлено, що судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

В частині 5 цієї статті зазначено, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, яких викликають, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання, а судова повістка повідомлення - завчасно.

Частинами 1, 2 статті 130 ЦПК України передбачено, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

З аналізу даної норми слідує, що доказом належного повідомлення сторони про час і місце судового розгляду є розписка про одержання судової повістки.

Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина 5 статті 223 ЦПК України).

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Із змісту пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України вбачається, що суд залишає заяву без розгляду за наявності таких умов у сукупності: позивача належним чином повідомлено про час і місце розгляду справи; він повторно не з'явився в судове засідання; від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи. При цьому слід зазначити, що належні повідомлення повинні бути два рази поспіль.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою суду відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду на 15 березня 2018 року.

У подальшому розгляд справи неодноразово відкладався з різних обставин.

Як свідчать матеріали справи судова повістка з викликом на 27 вересня 2018 року вручена 30 липня 2018 року. Розгляд справи відкладено на 19 листопада 2018 року (а.с.53).

19 листопада 2018 року представник позивача не з'явився. Судова повістка з викликом на цей день вручена 10 липня 2018 року.

Як в вбачається з матеріалів справи до позовної заяви Банком долучено клопотання про розгляд справи за відсутності його представника, також в самій позовній заяві Банком зазначено, що в разі неявки в судове засідання відповідача, Банк не заперечує проти розгляду справи за відсутності свого представника та винесення заочного рішення.

Посилання суду на ту обставину, що на адресу Банку судом направлявся лист, яким визнано явку позивача обов'язковою, не може бути підставою для залишення позову без розгляду

Згідно п.3 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов'язані з'являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов'язковою.

Відповідно до ч.3 ст.43 цього Кодексу у випадку невиконання учасником справи його обов'язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Залишення позовної заяви без розгляду заходом процесуального примусу не є.

Крім того, ухвала щодо визнання обов'язкової явки представника позивача у судове засідання судом взагалі не постановлювалось.

Зважаючи на наявність поданих позивачем заяв про розгляд справи за його відсутності, а також ту обставину, що суд мав можливість розглянути справу за відсутності представника позивача за наявними матеріалами справи, у суду першої інстанції не було передбачених процесуальним законом підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали (пунктом 4 частини 1 статті 379 ЦПК України).

З урахування викладеного, ухвала від 19 листопада 2018 року підлягає скасуванню з поверненням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 257, 367, п. 6 ч. 1 ст. 374, ст. ст. 379, 381-384 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Акцент-Банк» - задовольнити.

Ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 19 листопада 2018 року - скасувати і справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повну постанову складено 18 березня 2019 року.

Головуючий Овсяннікова А.І.

Судді Коваленко І.П.

Сащенко І.С.