Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" травня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Кравченко А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить суд: шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвати; після розірвання шлюбу змінити прізвище ОСОБА_1 на дівоче ОСОБА_1 ; стягнути з ОСОБА_2 суму сплаченого судового збору у розмірі 1409,6 грн.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 16 вересня 2008 року між нею та відповідачем було зареєстровано шлюб Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва, зроблено актовий запис № 1675. ІНФОРМАЦІЯ_2 від шлюбу народився син - ОСОБА_5 Втім , сімейне життя не склалося, оскільки між ними виявились суттєві протиріччя з приводу існування сім`ї, постійні конфлікти, які негативно впливають на їх дитину, призвели до втрати поваги, почуття любові та будь-яких фізичних чи психологічних зв`язків між ними. Тому, з середини листопада 2017 року, вони не проживають разом. Крім того, вона має об`єктивні побоювання, що у їх дитини може виникнути хибне уявлення про сім`ю. Тому збереження шлюбу є недоцільним та таким, що протирічить її інтересам та їх спільної дитини. Син проживає з позивачем.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 25 квітня 2019 року відкрито провадження у даній справі та розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження, справа призначена до підготовчого судового засідання.

Позивач ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просила справу розглянути без її участі.

Відповідач ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив справу розглянути без його участі, позов визнає, проти його задоволення не заперечує.

Відповідно до ч.3 ст. 200 Цивільного процесуального кодексу України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

За вказаних обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, та ухвалити рішення про задоволення позову в підготовчому судовому засіданні.

Згідно ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з положенням ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_1 ) та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб у Лівобережному відділі реєстрації шлюбів м. Києва з Державним центром розвитку сім`ї 16 вересня 2008 року, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 1675.

Сторони від шлюбу мають малолітню дитину: сина - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно положення частини 2 статті 36 та статті 51 Сімейного кодексу України, шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України. Дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань.

За правилом частини 2 статті 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Згідно ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що сторони не проживають разом з листопада 2017 року, не підтримують сімейно-шлюбні стосунки, не ведуть спільне господарство, не мають спільного бюджету. Позивач просить розірвати шлюб, переконана, що подальше спільне сімейне життя і збереження шлюбу є неможливим.

Шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. За таких обставин, коли обов`язки дружини та чоловіка зі спільного піклування про побудову сімейних відносин на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги припинені, подальше збереження шлюбу є не можливим.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що причини з яких позивач наполягає на розірванні шлюбу є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стали не можливими, оскільки сторони проживають окремо, не підтримують сімейно-шлюбних стосунків, спільного господарства не ведуть, їх шлюб носить формальний характер, а тому позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підлягає задоволенню.

Згідно ч.2 ст. 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач у поданій до суду заяві просить змінити її прізвище на дівоче ОСОБА_1 . В той же час, відповідно до свідоцтва про шлюб, дошлюбне прізвище позивача « ОСОБА_1 ». За вказаних обставин, суд позбавлений можливості вирішити питання про відновлення дошлюбного прізвища позивача.

В порядку ст. 141 Цивільного процессуального кодексу України, з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення судовий збір у розмірі 704,80 гривень, пропорційно до задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 36, 51, 104, 105, 112, 114 Сімейного кодексу України ст.ст. 2, 10, 49, 76, 77-81, 141, 200, 209, 210, 223, 247, 265, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка м. Карлівка Полтавської області, РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженець м. Херсон, РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживає: АДРЕСА_3 ) про розірвання шлюбу - задовольнити частково.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який був зареєстрований у Лівобережному відділі реєстрації шлюбів м. Києва з Державним центром розвитку сім`ї 16 вересня 2008 року, актовий запис № 1675 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) гривні 80 (вісімдесят) копійок.

В решті позовних вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: