Провадження № 22-ц/812/1095/19 Доповідач апеляційної інстанції-Данилова О.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2019 року м. Миколаїв

справа № 473/2020/19-ц

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого Данилової О.О.,

суддів: Коломієць В.В., Шаманської Н.О.,

із секретарем Андрієнко Л.Д.,

переглянувши в апеляційному порядку матеріали заяви

ОСОБА_1

про встановлення неправильності в актових записах цивільного стану

та внесення змін до них (заінтересовані особи - Білогірський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області, Довгалівська сільська рада Білогірського району Хмельницької області)

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області, постановлену 21 травня 2019 року суддею Висоцькою Г.А. в приміщенні цього ж суду (повна ухвала постановлена цього ж дня),

У С Т А Н О В И В:

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернулась з заявою про встановлення неправильності в актових записах цивільного стану та внесення зміни до них.

Заявниця зазначала, що в актовому записі про її народження, виданому виконкомом Довгалівської сільської ради Білогірського району Хмельницької області 13 січня 1954 року, невірно зазначені такі данні: її ім`я як « ОСОБА_1 » замість « ОСОБА_1 »; ім`я матері як « ОСОБА_2 » замість « ОСОБА_2 »; ім`я та по батькові батька як « ОСОБА_3 » замість « ОСОБА_3 ». Аналогічну помилку в її імені допущено і в актовому записі про укладення нею шлюбу з ОСОБА_4 . Неправильності актових записів перешкоджають їй в оформленні спадщини та ставлять під сумнів належність їй інших документів, виданих з вірно зазначеними даними.

Посилаючись на відмову Вознесенського РВ ДРАЦС ГТУЮ у Миколаївській області внести зміни до актових записів, ОСОБА_1 просила встановити цей факт та внести зміни до цих записів.

Ухвалою Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 21 травня 2019 року у відкритті провадження відмовлено відповідно до пункту 1 частини 1 статті 186 ЦПК у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду за правилами цивільного судочинства.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просила ухвалу скасувати та направити справу для розгляду до суду першої інстанції. Апелянт не погодилась з оцінкою судом характеру спору як публічно-правового, наполягаючи на тому, що вона звернулась за захистом права на забезпечення владним органом її особистого немайнового права на внесення до актових записів дійсної інформації про неї та її батьків, а не оскарження відмови цього органу, як неправомірної. За таких обставин, спираючись на правові позиції Вероховного Суду, ОСОБА_1 вважала, що спір має розглядатись за правилами цивільного судочинства.

В судовому засіданні апеляційного суду апелянт підтримала апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відмовляючи у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 за пунктом 1 частини 1 статті 186 ЦПК, суд першої інстанції виходив з того, що внесення змін до актових записів цивільного стану проводиться відповідним уповноваженим органом, як суб`єктом владних повноважень, тому спірні правовідносини за суб`єктним складом мають публічно-правову природу, що визначає розгляд справи за правилами адміністративного судочинства.

Проте з таким висновком суду погодитись не можна.

Так, відповідно до статті 19 ЦПК суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

За правилами статті 19 КАС юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження. Адміністративні суди не розглядають позовні вимоги, які є похідними від вимог у приватно-правовому спорі і заявлені разом з ними, якщо цей спір підлягає розгляду в порядку іншого, ніж адміністративне, судочинства і знаходиться на розгляді відповідного суду.

Отже, юрисдикція адміністративного суду поширюється на публічно-правові спори, ознаками яких є не лише спеціальний суб`єктний склад (хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції), але й спеціальні підстави виникнення спору, пов`язані з виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

При вирішенні питання про юрисдикцію спору, необхідно з`ясувати суб`єктний склад його учасників, характер спірних правовідносин, а також суть права або інтересу, за захистом якого звернулася особа.

Зі змісту заяви ОСОБА_1 вбачається, що звернення до суду пов`язане з наявністю відмінностей у іменах її та батьків в актових записах про народження та шлюб заявника, відмовою органів реєстрації внести зміни до цих актів через відсутність відповідних первинних документів, визнанням позивачем такої відсутності та бажанням усунути цю невідповідність на підставі встановлення тотожності помилково вказаних імен з дійсними іменами.

Для визначення характеру спірних відносин слід виходити з того, що актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов`язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб`єктом цивільних прав та обов`язків (частина 1 статті 49 ЦК). Актом цивільного стану є, зокрема, народження та шлюб фізичної особи (частина 2 статті 49 ЦК).

Державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи й офіційного визнання і підтвердження державою, зокрема, фактів народження фізичної особи, її походження, шлюбу та інше (частина 1 статті 9 Закону «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» (далі - Закон).

Внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому (частина 1 статті 22 Закону).

Порядок внесення змін до актових записів регулюють Правила внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджені Наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5 (далі - Правила).

Підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є, зокрема, рішення суду про встановлення неправильності в актовому записі цивільного стану (пункт 2.13 Правил).

Перелік способів захисту цивільних прав та інтересів наведений у частині другій статті 16 ЦК, який не є вичерпним, оскільки суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Не є вичерпним і перелік особистих немайнових прав, які встановлені Конституцією України, ЦК та іншим законом (частина 3 статті 270 ЦК).

При цьому завданням адміністративного судочинства у справах про оскарження відмови внести зміни до актового запису є перевірка наявність чи відсутність достатніх підстав для прийняття відповідного рішення, тобто чи прийняте це рішення на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також, чи прийняті вони обґрунтовано, чи додержана процедура тощо. Адміністративний суд не вправі вийти за межі їх публічно-правових аспектів і встановлювати юридичні факти, що мають значення для внесення змін до актових записів цивільного стану, зокрема і фактів щодо дійсності та тотожності імен.

Зі змісту заяви ОСОБА_1 вбачається, що вона не заперечує відсутність достатніх первинних документів для внесення органами реєстрації змін до актових записів, а звернулася до суду для захисту права на забезпечення органом державної влади особистого немайнового права (частина перша статті 273 ЦК) на відображення достовірної інформації в актовому записі, а не для оскарження неправомірних дій органу державної реєстрації актів цивільного стану. Вимога заявника внести зміни до актових записів є похідною від вимоги встановити неправильність такого запису. Встановлення неправильності імен обґрунтована нею їх тотожністю на підставі лінгвістичного дослідження.

Отже об`єктом перевірки у цій справі є не дотримання процедури розгляду звернення ОСОБА_1 та правильність прийнятого органом реєстрації цивільного стану рішення за її заявою, а встановлення обставин (фактів), що підтверджують або спростовують невідповідність написання в цих актах імен заявника та її батьків , і залежно від встановлених обставин вирішення питання про неправильність актових записів

Враховуючи викладене, апеляційний суд не може погодитись з висновком суду першої інстанції про те, що між сторонами виник публічно-правовий спір стосовно оскарження відмови органу державної реєстрації актів цивільного стану внести зміни до актових записів, та вважає, що вимоги ОСОБА_1 мають розглядатися за правилами цивільного судочинства (позовного або окремого, в залежності від наявності спору про право).

Таке тлумачення положень щодо юрисдикцію спорів щодо внесення змін до актових записів викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 14 листопада 2018 року (справа №425/2737/17), від 13 березня 2019 року (справа №466/1150/18) та інших.

Оскільки суд першої інстанції невірно застосував норми процесуального права, ухвала не може вважатись законною та обґрунтованою, що є підставою для її скасування з направленням заяви ОСОБА_1 до того ж суду для вирішення питання про відкриття провадження.

Керуючись статтями 374, 379, 382 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 21 травня 2019 року скасувати, матеріали заяви ОСОБА_1 направити до того ж суду для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий О.О.Данилова

Судді: В.В.Коломієць

Н.О.Шаманська

--------------------------------

Повну постанову складено 14 червня 2019 року.