Справа № 309/356/19
Провадження № 2/309/675/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 березня 2019 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в особі головуючого судді Кемінь В.Д.

з участю секретаря судового засідання Плиска Т.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася в суд з позовом до відповідача про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі по 2000 грн. щомісячно до досягнення нею повноліття. Посилається на те, що з відповідачем вони перебували у зареєстрованому шлюбі, який розірвано рішенням Хустського районного суду від 25.10.2016 року. Від даного шлюбу у сторін народилася одна дитина - донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 яка знаходиться на вихованні та утриманні біля позивачки. Матеріальної допомоги на утримання дитини відповідач не надає та протягом тривалого часу самоусунувся від необхідності матеріально забезпечувати сімю. Через важкий матеріальний стан, позивачка змушена звернутися до суду з позовом про стягнення аліментів, оскільки сама утримувати дитини не має можливості. Відповідач є людиною молодою за віком та має можливість сплачувати аліменти на утримання дитини.

Позивачка ОСОБА_1 в позовній заяві просила провести розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, подав до суду заяву в якій частково визнав позовні вимоги позивачки в частині стягнення аліментів на утримання дитини в розмірі 1500 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає до часткового задоволення виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що сторони по справі перебували у зареєстрованому шлюбі, який розірвано рішенням Хустського районного суду від 25.10.2016 року (а.с.9-10). Від даного шлюбу у сторін народилася одна дитина - донька ОСОБА_3, 27.02.2012 р.н (а.с.5). Згідно довідки виданої виконкомом Горінчівської сільської ради від 28.01.2019 року за №135 неповнолітня дочка сторін знаходиться на утриманні біля позивачки (а.с.8).

З матеріалів справи вбачається, що матеріальної допомоги на утримання дитини відповідач не надає та самоусунувся від необхідності матеріально забезпечувати сімю. Через важкий матеріальний стан, позивачка змушена звернутися до суду з позовом про стягнення аліментів, оскільки сама утримувати неповнолітню дитину не має можливості. Відповідач є молодою за віком особою, має нерегулярний мінливий дохід, а тому відповідно до вимог ст. 184 СК України, розмір аліментів слід визначати в твердій грошовій сумі.

Обовязок батьків щодо утримання своїх дітей, передбачений ч.2 ст.51 Конституції України є одним з головних конституційних обовязків. Такий обовязок послідовно визначений в сімейному законодавстві. Відповідно до ст.180 СК України батьки зобовязані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Частиною 3 ст. 181 СК України визначаються судовим рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Відповідно до статей 3, 27 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року, діючої на Україні з 27.09.1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасники визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батько (-ки) несуть основну відповідальність за забезпечення умов життя, необхідних для розвитку дитини, в межах своїх здібностей і фінансових можливостей».

Відповідно до Закону України від 17.05.2017 року № 2037-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів": п. 2 статті 182 СК України було викладено у наступній редакції «Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку».

Враховуючи вищевикладене, а також те, що відповідач не надає матеріальне утримання своїй дитині, враховуючи матеріальне становище дитини, яка потребує значних коштів на забезпечення її всім необхідним та для її належного розвитку, стан здоров'я та матеріальне становище відповідача, який є працездатний, отримує мінливий дохід, згідний сплачувати аліменти у розмірі 1500 грн., суд приходить до висновку, що з ОСОБА_2 слід стягнути на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої дитини: доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі по 1700 (одна тисяча сімсот) гривень щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 30.01.2019 року до досягнення дитиною повнолітнього віку.

На підставі п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» позивачка звільнена від сплати судового збору. У зв'язку з чим, на підставі ч. 6 ст. 141 ЦПК України з відповідача належить стягнути в дохід держави судовий збір в сумі 768,40 гривень.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 81, 247, 274, 277, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 75, 80, 84, 181 ч. 3, 182, 184 Сімейного Кодексу України, суд-

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги дьордяк ОСОБА_4 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_5 аліменти на утримання неповнолітньої дитини: доньки ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі по 1700 (одна тисяча сімсот) гривень щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 30.01.2019 року до досягнення дитиною повнолітнього віку.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь держави 768,40 гривень судового збору.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: підпис ОСОБА_6

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду ОСОБА_6