Справа № 403/93/19
Провадження №2/403/94/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 березня 2019 р. Суддя Устинівського районного суду Кіровоградської області Годованець І. А. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 сільської ради Устинівського району Кіровоградської області, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Устинівський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління територіального управління у Кіровоградській області,про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, визнати недійсним державний акт на право власності на земельну ділянку та визнати право власності за кожним спадкоємцем за законом у рівних частках та заяву представника позивача ОСОБА_4 про усунення недоліків позовної заяви відповідно до ухвали судді про залишення позовної заяви без руху,-

В С Т А Н О В И В :

22 лютого 2019 року позивачами: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подано до суду позов до відповідача ОСОБА_3 сільської ради про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, визнати недійсним державний акт на право власності на земельну ділянку та визнати право власності за кожним спадкоємцем за законом у рівних частках . Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що сімю складають особи, які спільно проживають, повязані спільним побутом, мають взаємні права та обовязки. Суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Державні акти на право власності на земельні ділянки є документами, що посвідчують право власності і у спорах, повязаних із правом власності на земельні ділянки, недійсними можуть визнаватися як рішення, на підставі якого видано відповідний державний акт, так і сам акт на право власності на земельну ділянку. Право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви та заявою про усунення недоліків позовної заяви відповідно до ухвали судді про залишення позовної заяви без руху, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків з наступних підстав. Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду » за №5 від 12 червня 2009 року, готуючи справу до розгляду, суд повинен визначити: обставини, які мають значення для справи, та факти, що підлягають встановленню і покладені в основу вимог і заперечень; характер спірних правовідносин і зміст правової вимоги; матеріальний закон, який регулює спірні правовідносини; вирішити питання про склад осіб, які братимуть участь у справі; з'ясувати, які є докази на

підтвердження зазначених фактів; визначити коло доказів відповідно до характеру спірних правовідносин і роз'яснити, якій із сторін слід довести певні обставини; вжити заходів для забезпечення явки в судове засідання, а також сприяти врегулюванню спору до судового

розгляду. Частиною 3 ст.175, ч.4 ст.177 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Відповідно до ч.1 ст.1265 ЦК України, у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. У постанові приватного нотаріуса Устинівського районного нотаріального округу ОСОБА_5 від 24 січня 2019 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії зазначено, що для встановлення ступеня споріднення ОСОБА_6 та ОСОБА_2 необхідно подати нотаріусу документи, що підтверджують їх родинні відносини зі спадкодавцем (актовий запис) або судове рішення про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до п.п.2.1,2.6,3.29 «Глава 10. Видача свідоцтв про право на спадщину» Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України,затверджених Наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року за №296/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за № 282/20595, спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів. Спадкова справа підлягає обовязковій реєстрації у книзі обліку і реєстрації спадкових справ, Алфавітній книзі обліку спадкових справ та у Спадковому реєстрі. У разі заведення спадкової справи та встановлення складу спадкового майна нотаріус надає спадкоємцю письмову довідку щодо переліку документів, необхідних для оформлення спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину, із зазначенням розміру плати за вчинення відповідних нотаріальних дій, яка визначена державним нотаріусом або щодо якої було досягнуто домовленості між приватним нотаріусом та спадкоємцем до заведення спадкової справи. Така довідка має бути підписана нотаріусом та скріплена його печаткою. Абзацом 1 п.10, абз.3 п.24 Постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року зазначено, що відповідно до статті 1225 ЦК право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній

нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. У постанові нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії відсутні відомості про відкриття спадкової справи за заявою спадкоємця про прийняття спадщини, в якій ОСОБА_1 і ОСОБА_2 є спадкоємцем та визначення черги спадкоємців за законом на спадкове спадкодавця ОСОБА_7. Відповідно до Закону України «Про нотаріат», повноваження щодо відкриття спадкової справи, встановлення особи та визнання її спадкоємцем, черги на спадкування, у спадковій справі покладається на нотаріуса. До позовної заяви ОСОБА_6 та ОСОБА_2 необхідно додати письмові докази про відкриття спадкової справи, в якій ОСОБА_1 і ОСОБА_2 є спадкоємцем та визначення черги спадкоємців за законом, так як право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування. Частинами 1,2,3 ст.185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. При встановлених обставинах, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу ОСОБА_6 та позивачу ОСОБА_2 строк для усунення її недоліків. Керуючись ст.ст.175, 174, ч.ч.1,2,3 ст.ст.185, 294, 260 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 сільської ради Устинівського району Кіровоградської області, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Устинівський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління територіального управління у Кіровоградській області,про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, визнати недійсним державний акт на право власності на земельну ділянку та визнати право власності за кожним спадкоємцем за законом у рівних частках залишити без руху та надати позивачу ОСОБА_6 та позивачу ОСОБА_2 строк для усунення її недоліків на протязі семи днів з дня отримання копії цієї ухвали. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Устинівського районного суду І. А. Годованець