Справа № 657/1706/18
28.05.2019 року Каланчацький районний суд Херсонської області
в складі головуючого судді Скригун В.В.,
за участю секретаря Попової Т.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Каланчак цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого на підставі доручення діє ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , яка діє також в інтересах неповнолітніх ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , треті особи без самостійних вимог на предмет спору служба у справах дітей Каланчацької районної державної адміністрації та орган опіки та піклування Каланчацької селищної ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,
Представник позивача ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом в якому просить визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та неповнолітніх дітей: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .
Мотивуючи свої вимоги, представник позивача вказує, що позивач ОСОБА_1 є власником житлового будинку, що розташований в АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 30.11.2015 року № 48698301. У належному йому будинку, як мешканці зареєстровані відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Однак, у належному йому будинку відповідачі фактично не проживають. В даний час, відповідачі перебувають на території Російської Федерації, тому зняття їх з реєстрації є неможливою. За таких обставин єдиним ефективним способом захисту його прав є звернення до суду з даним позовом.
Ухвалою суду від 27 липня 2018 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 07 грудня 2018 року справу прийнято до провадження судді Скригун В.В. та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 26 березня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Представник позивача ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про підтримання позову та розгляд справи за її відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечувала.
Представник третьої особи служби у справах дітей Каланчацької районної державної адміністрації Хребір Олена Михайлівна проти задоволення вимог не заперечувала про що надала відповідну заяву.
Представник органу опіки і піклування Каланчацької селищної ради Шендрик Ольга Леонідівна до суду не з"явилася, причини неявки не повідомила, будь-яких заперечень до суду не надіслала.
Відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, шляхом розміщення оголошення про слухання справи на офіційному веб- поталі Судової Влади України. Оскільки судочинство здійснюється на засадах змагальності і неявкою до суду незалежно від причин відповідачі фактично відмовилися надавати докази на захист своїх прав у суді, в зв`язку із чим суд розглядає справу на підставі наявних у справі доказів у їх відсутності оскільки, в справі є достатньо матеріалів та доказів для розгляду спору та постановлення рішення у відповідності до ст. 280 ЦПК України. Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Крім того, відповідачі не скористалися процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, докази, надані позивачем, приходить до висновку про наявність підстав щодо задоволення позову, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 є власником житлового будинку, що розташований в АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 30.11.2015 року № 48698301.
Згідно копії домової книги у належному позивачу будинку зареєстровані відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 з 28.01.2014 року. На той час власником будинку була ОСОБА_8 .
Однак, у належному позивачу будинку, що розташований в АДРЕСА_1 , відповідачі фактично не проживають. Дана обставина підтверджується тим, що судові повістки адресовані відповідачам за вищевказаною адресою, повернуто суду без вручення з відміткою про не проживання відповідачів за вищевказаною адресою.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Зазначена норма матеріального права визначає право власника, у тому числі житлового приміщення або будинку, вимагати будь яких усунень свого порушеного права від будь яких осіб будь яким шляхом, який власник вважає прийнятним. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю. При цьому не має значення ким саме спричинено порушене право та з яких підстав.
У п.33 постанови Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 07.02.2014 "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав" роз`яснено, що відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння.
У п.п. 10, 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 квітня 1985 року № 2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» (із подальшими змінами та доповненнями) роз`яснено, що у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 ЖК), необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки.
Відповідачі тривалий час не проживають у спірному житловому приміщенні, при цьому будь-яких заперечень даного факту із зазначенням поважних причин непроживання відповідачами до суду не подано.
Відповідно до ч. 3, 4 ст.29 ЦК України місцем проживання фізичної особи, яка не досягла 14 років є місце проживання її батьків або одного з них, з ким вона проживає. Право на проживання дітей у житловому приміщенні є похідним від права батьків.
Статтями 71, 72 ЖК визначено, що при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Вказані вище факти свідчать про зміну відповідачами місця свого проживання, а отже і місця проживання дітей і відсутність наміру фактичного проживання у спірному будинку.
Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 з 2015 року не проживають у належному позивачу будинку, та втратили право користування будинком, що розташований АДРЕСА_1 , тому позов підлягає задоволенню.
Наслідком визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, у відповідності до положень Закону України Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні є автоматичне зняття відповідача з реєстрації відповідним повноважним органом. Оскільки відповідно до ст. 7 ЗУ "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні", зняття з реєстрації місця проживання проводиться протягом 7 днів на підставі заяви особи або остаточного рішення суду зокрема про позбавлення права користування житловим приміщенням.
Отже, у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, зокрема, шляхом зняття особи з реєстрації місця проживання, пред`явивши до органу реєстрації судове рішення про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
Керуючись п. 33 постанови Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 07.02.2014 "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав", ст.ст. 247, 259, 263, 264, 265, 268, 280, 282, 284 ЦПК України, ст. ст. 16, 319, 321, 391, 386 ЦК України, 71, 72 ЖК України, ст. 7 ЗУ "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" суд -
Позов ОСОБА_1 , в інтересах якого на підставі доручення діє ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , яка діє також в інтересах неповнолітніх ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , треті особи без самостійних вимог на предмет спору служба у справах дітей Каланчацької районної державної адміністрації та орган опіки та піклування Каланчацької селищної ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та неповнолітніх дітей: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Херсонського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня його складання апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянути судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, зазначених вище, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , проживає: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Третя особа без самостійних вимог на предмет спору служба у справах дітей Каланчацької районної державної адміністрації, юридична адреса: смт. Каланчак вул. Херсонська, 1.

Третя особа без самостійних вимог на предмет спору орган опіки і піклування Каланчацької районної державної адміністрації, юридична адреса: смт. Каланчак вул. Херсонська, 1.

Суддя: Скригун В. В.