БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 361/3293/19 провадження № 2/361/2451/19
У Х В А Л А

«30» травня 2019 року м.Бровари Київської області

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Василишин В.О., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області, реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції в Київській області про визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно, скасування державної реєстрації права власності та визнання права власності на нежитлове приміщення,

в с т а н о в и в:

У травні 2019 року до суду надійшла наголошена вище позовна заява.

У позовній заяві ОСОБА_1 просить суд: 1) визнати недійсним свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 05 квітня 2012 року № 143, видане виконавчим комітетом Броварської міської ради Київської області на ім`я ОСОБА_2 , на будинок АДРЕСА_1 ; 2) скасувати державну реєстрацію права власності на нежитлове приміщення АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 06 від 19 січня 2016 року; 3) визнати за нею право власності на нежитлове приміщення АДРЕСА_3 (загальною площею 23,2 кв АДРЕСА_4 , що складається із основного приміщення, площею 10,6 кв.м., та додаткового приміщення, площею 12,6 кв.м.) у будинку АДРЕСА_1 .

Відповідно до статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частинами першою, четвертою статті 177 ЦПК України визначено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом із тим, позовна заява не оплачена судовим збором.

За змістом статтей 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом із тим, позовна заява не оплачена судовим збором.

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI (далі Закон № 3674-VI), (зі змінами та доповненнями), визначено, що судовий збір збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: 1) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із частинами першою, третьою статті 6 Закону № 3674-VI судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі. За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Пунктами 12, 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10 (далі ППВССУ від 17 жовтня 2014 року № 10) передбачено, що у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і не майнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Пунктом 16 ППВССУ від 17 жовтня 2014 року № 10 передбачено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК). Станом на час подання до суду позову - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб для розрахунку судового збору становить 768 грн. 40 коп.

У позовній заяві ОСОБА_1 заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру та одна позовна вимога майнового характеру.

Матеріали за позовом не містять даних щодо інвентаризаційної чи ринкової вартості спірного нерухомого майна, у зв`язку із чим встановлення ціни позову, а відповідно й розрахунок розміру судового збору встановити неможливо.

Позивачу слід навести розрахунок та сплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру щодо визнання за нею права власності на нерухоме майно й сплатити у відповідному розмірі судовий збір за її розгляд у судовому порядку у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За розгляд позовних вимог немайнового характеру, а саме щодо визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно й скасування державної реєстрації права власності підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1 536 (одна тисяча п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп.

Статтею 185 ЦПК України передбачено, - суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку на усунення недоліків, зазначених у цій ухвалі суду.

На підставі викладеного та керуючись статтями 185, 260 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву - залишити без руху.

Запропонувати позивачу до 07 червня 2019 року, але не пізніше ніж через десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, усунути вказані у ній недоліки, інакше заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.О.Василишин