У Х В А Л А

Іменем України

13 червня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді - Панченко О.М.,

за участю:

секретаря судового засідання - Табачука Д.О.,

заявника - ОСОБА_1 ,

представника заявника - адвоката Боруха С.В.,

представника позивача - адвоката Мироненко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву заявника (відповідача) ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 22 травня 2018 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

19.09.2017 року позивач ОСОБА_2 звернулася до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів.

22.05.2018 року Деснянським районним судом м. Києва було ухвалено заочне рішення про задоволення позовних вимог ОСОБА_2 до стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 загальну суму боргу за договором позики від 21.04.2013 року у розмірі 108 920.46 грн., з яких: сума боргу в розмірі 26 000.00 грн., сума процентів в розмірі 3 523.43 грн., сума витрат від інфляції в розмірі 24 599.79 грн., сума 3 % річних в розмірі 3 523.43 грн., а також судові витрати по справі у вигляді судового збору в розмірі 640.00 грн.

22.05.2019 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду від 22.05.2018 року, посилаючись на те, що він не був належним чином повідомлений про день та час судового засідання, ним не отримувалось жодного поштового повідомлення від суду, оскільки він перебував за кордоном, що підтверджується відміткою в його паспорті для виїзду за кордон. Зазначив, що про існування даного заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва йому стало відомо лише 15.05.2019 року, після того як він ознайомився в приміщенні суду з матеріалами цивільної справи № 754/12131/17 та йому було надано повний текст оскаржуваного ним заочного рішення для відома. А тому вважає, що розгляд даної справи за його відсутності позбавило його конституційного права на висловлення своєї правової позиції стосовно позову, оскільки ним позов не визнається в повному обсязі, а судом ухвалено рішення без з`ясування всіх обставин, які мають значення для правильного вирішення спору. Крім того, зазначив, що оскільки предметом позову є стягнення з нього грошових коштів на підставі, начебто, написаної ним боргової розписки про отримання в позику коштів, що ним не визнається, а тому в подальшому буде ініціювати перед судом питання щодо призначення по справі судової експертизи. Враховуючи викладене, просить суд скасувати заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 22.05.2018 року та призначити розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

В судовому засіданні представник заявника підтримав подану ОСОБА_1 заяву про скасування заочного рішення суду, з підстав викладених в ній, та просив суд її задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні частково заперечувала щодо задоволення заяви відповідача про перегляд заочного рішення суду.

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, вислухавши думку учасників судового розгляду, вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Частиною 1 ст. 288 ЦПК України встановлено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Тобто, метою процедури перегляду заочного рішення є надання можливості відповідачу, який не брав участі у судовому засіданні з поважних причин, і при цьому не був повідомлений про дату, час та місце судового розгляду у встановленому процесуальним законом порядку, подати суду свої обґрунтовані доказами заперечення проти позову.

Отже, враховуючи наявність правових підстав, вказаних у ст. 288 ЦПК України, суд приходить до висновку, що заява про скасування заочного рішення підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 284, 287, 288 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву заявника (відповідача) ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 22 травня 2018 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики - задовольнити.

Заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 22 травня 2018 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики - скасувати.

Призначити справу за правилами загального позовного провадження до підготовчого засідання в приміщенні суду на 09 серпня 2019 року о 09 год. 30 хв.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

У відповідності до ч. 4 ст. 178 ЦПК України, зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

У відповідності до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов в строк для подання відзиву, а саме - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: https://ds.ki.court.gov.ua

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М. Панченко