УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" вересня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого-судді - Сенаторова В.М.,

при секретарі- Явнюк К.Р.,

за участі представника позивача- Черненко Ю.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Київського районного суду м. Харкова заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі №640/17127/15-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики, -

ВСТАНОВИВ:

09.04.2019 до Київського районного суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 26.01.2016 у цивільній справі за позовом №640/17127/15-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики, в якій заявник просить поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, вказане рішення скасувати, а справу призначити до розгляду у загальному порядку.

В обгрунтування заяви ОСОБА_1 зазначив, що ОСОБА_1 вже декілька років не проживає на території України, а тому не може отримувати поштові відправлення. Починаючи з 22 січня 2007 року останній перебуває на консульському обліку в Генеральному консульстві України в Дюссельдорфі у Німеччині. Жодні повістки та копії документів, які були надіслані судом на його адресу під час розгляду справи, він не отримував. Про наявність судового процесу ОСОБА_1 дізнався випадково з сайту судової влади України і відразу ж направив свого представника до суду для ознайомлення з матеріалами справи. Оскільки, ОСОБА_1 не знав про судовий процес, то він був позбавлений можливості бути присутнім у судовому засіданні та захищати свої інтереси та не повідомив про причини неявки з поважних причин.

Позивач ввів суд в оману в момент подання позовної заяви. На день звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення є три судові процеси щодо стягнення з ОСОБА_1 грошових коштів, а саме: справа № 640/12617/17 про стягнення з ОСОБА_1 32 656 287,39 грн. (заочне рішення від 05 березня 2018 року, яким позовні вимоги задоволено в повному обсязі); № 640/17127/15-ц про стягнення з ОСОБА_1 14 530 045,86 грн. (чотирнадцяти мільйонів п`ятсот тридцять тисяч сорок п`ять грн. 86 коп.) (дана справа); № 640/3193/18 про стягнення з ОСОБА_1 41 828 639,40 грн. (на сьогоднішній день справа перебуває у провадженні судді Бородіної Н.М ОСОБА_3 ).

В кожній справі позивач, ОСОБА_2 , надає новий зразок розписки від ОСОБА_1 про отриманні грошові кошти. Так дійсно, між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 виникли договірні відносини щодо надання першим позики останньому. Однак, розписка, яку надав суду ОСОБА_2 в цьому судовому процесі, є підробленою. За весь час договірних відносин ОСОБА_1 надавав декілька разів розписки, в яких були прописані нові умови погашення заборгованості. Кожного разу оригінал попередньої розписки надавався боржнику - ОСОБА_1 Розписки, яку надає суду позивач, на сьогоднішній день не існує. А тому, і не існує жодних договірних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з приводу неї.

В рішенні суду з даної справи зазначено: «в судовому засіданні встановлено, що 19 лютого 2013 року між сторонами був укладений договір позики, відповідно до умов якого відповідач позичив у позивача 650 000,00 доларів СІЛА, які зобов`язався повернути до 31.12.2013 року».

Однак, такий висновок суд зробив на підставі підробленого документа, а отже, рішення суду в жодному випадку не може бути законним та справедливим, враховуючи такі докази.

ОСОБА_2 ввів суд в оману під час розгляду справи, під час подання позовної заяви, оскільки розписка є підробленою і зобов`язання не існує.

Тому заявник вважає, що новими обставинами, які мають істотне значення для розгляду справи є саме той факт, що розписка, надана ОСОБА_2 є підробленою та потребує додаткового аналізу, зокрема, проведення експертизи.

В судовому засіданні представник позивача просила у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відмовити.

Заявник у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, вивчивши матеріали справи установив наступне.

Заочним рішенням Київського районного суду м. Харкова від 26.01.2016 позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики - задоволено частково.

Постановлено стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суму основного боргу у розмірі 13838500 (тринадцять міліонів вісімсот тридцять вісім тисяч п`ятсот) гривень 00 копійок, три проценти річних у розмірі 691545 ( шістсот дев`яносто одну тисячу п`ятсот сорок пять ) гривень 86 копійок, а всього загальну суму боргу у розмірі 14530045 (чотирнадцять міліонів п`ятсот тридцять тисяч сорок п`ять) гривень 86 копійок.

З матеріалів цивільної справи, зокрема відповіді адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України в Х/о від 09.10.2015, вбачається, що відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідачу за вказаною вище адресою направлялися судові повістки, однак наданими відповідачем доказами підтверджується факт відсутності останнього за адресою зазначеною у позові на момент розгляду цивільної справи та винесення судового рішення.

Пункт 30 Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 р. встановлює, що заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст. 224 ЦПК України допускається лише у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з`явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними.... і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.

Тобто, однією з необхідних умов для заочного провадження є неявка відповідача в судове засідання. Неявкою відповідача є його фактична відсутність в залі судового засідання при розгляді справи по суті. При цьому необхідно враховувати, що неявкою відповідача є його особиста відсутність, а також відсутність його представника.

Згідно ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

ОСОБА_1 доведено, що він належним чином неповідомлявся судом про місце і час розгляду справи, тому суд визнає причини його неявки у судові засідання поважними.

Разом з тим, скасування заочного рішення можливе лише за умов одночасної наявності згаданих обставин.

На думку суду, відповідач при розгляді заяви про перегляд заочного рішення не надав докази, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, відповідачем при оскарженні заочного рішення не надано суду будь-яких доказів, які підтверджували факт підроблення договору позики між сторонами, що б у свою черг свідчило про існування обставин, що могли вплинути на розгляд справи по суті на момент постановлення рішення суду.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 26.01.2016, а тому заява відповідача про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі №640/17127/15-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України,

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -