Справа № 755/7709/19
У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття провадження у справі

"23" травня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 ), про стягнення аліментів з батька не перебуваючи у зареєстрованому шлюбі,-

В С Т А Н О В И В :

14 травня 2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів з батька не перебуваючи у зареєстрованому шлюбі, який 16 травня 2019 року був переданий в провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями,

Відповідно до заявлених позовних вимог, позивач просить суд: постановити рішення, яким зобов`язати стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, кошти на утримання (аліменти) дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у твердій грошовій сумі по 5000 (п`ять тисяч) гривень щомісяця.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що позивач перебувала з квітня 2016 року з відповідачем у цивільному шлюбі. ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася донька - ОСОБА_3 За їх спільною заявою, поданою до органу реєстрації - Дніпровського районного в м. Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, відповідач визнав себе батьком ОСОБА_3 Протягом останніх років сімейне життя між позивачем та відповідачем поступово погіршувалося, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин. Кожен з них має діаметрально протилежні погляди на шлюб, сім`ю. Відповідач постійно нехтував сімейними цінностями, такими, як повага до дружини, піклування про створення в сім`ї доброзичливої і сприятливої морально-психологічної атмосфери. Вже майже півроку, як ведення між позивачем та відповідачем спільного господарства та сумісне проживання припинено та за глибоким переконанням позивача подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає. На сьогоднішній день спільна дитина сторін, малолітня донька - ОСОБА_3 проживає із позивачем, вона самостійно виховує дитину та утримує її, і намагається забезпечити доньку усім необхідним. Але, за період від дати фактичного припинення шлюбних стосунків та проживання разом, і до цього часу, матеріальної допомоги на доньку відповідач не надав. Відповідач, наскільки відомо позивачу, працює на тимчасових роботах із будівництва на території Києва та Київської області і має доходи, які витрачає у своїх цілях. Інших дітей, окрім малолітньої ОСОБА_3 , а також непрацездатних батьків відповідач немає, аліментів нікому не платить. Під час хвороби дитини ОСОБА_3 , позивач звернулася до відповідача з проханням матеріально підтримати доньку, а в подальшому щомісяця сплачувати аліменти, так як сторони проживають окремо, не ведуть спільного господарства, а донька проживає із позивачем. ОСОБА_2 давав усну обіцянку позивачу, що він зобов`язується сплачувати аліменти на доньку, але надалі відповідач почав уникати позивача. Відповідач ухиляється добровільно сплачувати аліменти, чим не виконує обов`язку щодо утримання батьками неповнолітніх дітей. Обов`язок утримувати дитину до досягнення нею повноліття покладений рівною мірою на обох батьків, незалежно від того чи перебувають вони у шлюбі.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, приходжу до наступного.

У відповідності до вимог ч.6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України, судом витребувана інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови в відкритті провадження у справі, відсутні.

При цьому, суддя враховує положення ч. ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та з огляду на викладене вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому суддя приходить до висновку про те, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За таких обставин, враховуючи вимоги ч. 1 ст. 274, ч. 5 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України, суддя приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 187, 261, 274-279, 353 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 (адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса місця реєстрації: АДРЕСА_3 ), про стягнення аліментів з батька не перебуваючи у зареєстрованому шлюбі.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач може подати в строк, що не перевищує п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а позивач - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Не пізніше п`ятиденного строку відповідач має право подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. У разі неподання у встановлений судом строк яких, відповідач має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://court.gov.ua/sud2604.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: