Справа № 548/1027/19
Провадження № 2/548/462/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.06.2019 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді- Коновод О.В.

за участю секретаря судового засідання Вовк М.І.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Хорол у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Вишняківської сільської ради Хорольського району Полтавської області про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Вишняківської сільської ради Хорольського району Полтавської області про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в обгрунтування якого вказала, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Вишняки, Хорольського району, Полтавської області, померла тітка позивача з боку матері, ОСОБА_2 , про що в Книзі реєстрації смертей 13.04.2009 року зроблено відповідний актовий запис за № 27.

Після смерті тітки, ОСОБА_2 , відкрилася спадщина, до складу якої, згідно державного акта на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_2 , входить земельна ділянка площею 3,63 га., з цільовим призначенням: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, місцезнаходженням якої є територія Остапівської сільської ради, Миргородського району, Полтавської області, з кадастровим номером: НОМЕР_3 .

На момент смерті тітка позивача постійно проживала в Вишняківському будинку-інтернаті, належним підтвердженням чого є довідка від 23.04.2019 року № 01-325, видана Вишняківським будинком-інтернатом та довідка від 23.04.2019 року № 381, видана виконкомом Вишніківської сільської ради Хорольського району Полтавської області.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з"явилася, але в заяві прохала суд провести розгляд справи за її відсутності.

В судове засідання Вишняківська сільська рада Хорольського району Полтавської області в судове засідання свого представника не направила, подала заяву про розгляд справи за відсутності представника сільської ради, зазначивши, що сільська рада позов визнає повністю.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, від яких надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає положенням ч. 3ст. 211 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється,що відповідає положенням ч. 2ст. 247 ЦПК України.

Врахувавши позицію позивача, дослідивши матеріали справи, врахувавши думку відповідача, викладену у письмовій заяві, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

В силу ч. 4ст. 206ЦПК Українив разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно дост. 1216 ЦК Україниспадкуванням є перехід прав та обовязків /спадщини/ від фізичної особи, яка померла /спадкодавця/, до інших осіб /спадкоємців/.

Відповідно дост. 1218 ЦК Українидо складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.1ст. 1268ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з ч. 3ст. 13ЦПК Україниучасниксправи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Повноваження сторін на вчинення дій по визнанню позову судом перевірені.

Відповідач не обмежений в цивільній процесуальній дієздатності, а тому розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, включаючи і право на визнання позову.

Як вбачається з правових позицій Верховного Суду України, викладених в Постанові Пленуму Суду № 2 від 12.06.2009 Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без зясування і дослідження інших обставин справи.

За вимогами ч. 3 ст. 12 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч. 1 ст. 13 Цивільно-процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 Цивільно-процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Позивач ОСОБА_1 , спадкоємець за законом після смерті своєї тітки, ОСОБА_2 , звернулася до приватного нотаріуса Хорольського районного нотаріального округу Полтавської області для подання заяви та прийняття спадкового майна у встановленому законодавством порядку.

За результатом звернення 04 квітня 2019 року приватним нотаріусом Хорольського районного нотаріального округу Полтавської області, А.М.Вовк, позивачу було письмово відмовлено у прийнятті заяви для оформлення на належну спадкодавцю, ОСОБА_2 , земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,63 га., з цільовим призначенням: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, місцезнаходженням якої є територія Остапівської сільської ради, Миргородського району, Полтавської області, з кадастровим номером: НОМЕР_3 .

Відмова стосувалася пропуску позивачем шестимісячного строку для прийняття спадщини та неможливістю встановлення факту родинних відносин між позивачем, ОСОБА_1 , та померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , як між рідними племінницею та тіткою.

Позивач пропустила строк для прийняття спадщини після померлої тітки, ОСОБА_2 з поважних причин, оскільки вчасно не була обізнана про факт та дату її смерті.

Можливості постійно навідувати тітку позивач не мала, так як проживає в іншому районі та населеному пункті, що не має з с. Вишняки, Хорольського району, прямого транспортного сполучення.

Однак, враховуючи той факт, що спадкове майно, на яке позивач має право в розумінні ст. ст. 1262, 1266 ЦК України, ніким не приймалося, вона звернулася з даним позовом до суду

Встановлення факту родинних відносин між позивачем, ОСОБА_1 та померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 її рідною тіткою з боку матері, ОСОБА_2 , необхідно для оформлення спадкового майна у встановленому законодавством порядку.

Враховуючи те, що поновлення права, позивача як спадкоємця після тітки, ОСОБА_2 , є оспорюваним та підлягає захисту, шляхом звернення до суду з відповідним позовом, вимогу про встановлення факту необхідно вирішувати в порядку позовного провадження.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , виданого Остапівською сільською радою Комишнянського району Полтавської області 16 серпня 1954 року, матір`ю позивача записана ОСОБА_3 .

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_5 , виданого Остапівською сільською радою Миргородського району Полтавської області 17 червня 1978 року, після укладення шлюбу, 25 травня 1954 ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивач змінила прізвище ОСОБА_4 на прізвище ОСОБА_5 .

22 квітня 2019 року до Остапівської сільської ради Миргородського району Полтавської області було направлено адвокатський запит № 9, щодо надання інформації про родинні відносини між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місцем народження яких було с. Остапівка, Миргородського району, Полтавської області, батьками яких були: ОСОБА_6 і ОСОБА_7 .

03.05.2019 року від Остапівської сільської ради Миргородського району Полтавської області надійшла відповідь № 02-24/131, до якої було додано сторінку по господарської книги за 1944-1946 роки, зі змісту якої вбачаються родинні відносини між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ..

Згідно Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України № 7 від 07 грудня 2018 року, батьками матері позивача, ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_4 , зазначені ОСОБА_6 і ОСОБА_7 .

Згідно Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України № 4 від 07 грудня 2018 року, батьками сестри матері, ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_5 , зазначені ОСОБА_6 і ОСОБА_7 .

Враховуючи різницю в написанні прізвищ у вищезазначених документах, нотаріус не вбачав родинних відносин між позивачем, ОСОБА_1 , та померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 її рідною тіткою з боку матері, ОСОБА_2 .

Факт родинних відносин між позивачем, ОСОБА_1 та померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 її рідною тіткою з боку матері, ОСОБА_2 , підтверджується вказаними в даній заяві додатками, а також письмовими свідченнями свідків: ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1223, ч. 1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За змістом ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Згідно ст.1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

У зв`язку з цим судом встановлено, що позивач пропустив визначений законом строк для прийняття спадщини. Поряд з цим, судом також встановлено наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким суд приходить до висновку, що позивач не звернувся у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини за законом, з поважної причини оскільки не має юридичної освіти та достатніх знань в області спадкового права України та оскільки позивач вчасно не була обізнана про факт та дату смерті спадкодавця.

Відповідно до ч.2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

На підставі зазначеного, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому досліджені наявних у справі доказів, приходить до висновку, що у позивача були перешкоди для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини та такі обставини є поважними, а тому позов підлягає задоволенню. Тому суд вважає необхідним визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори тривалістю 2 місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили.

На підставі викладеного і керуючись ст..ст. 1217, 1261, 1270,1272,1277 , ст.ст. 1-18, 76-81, 141, 209-241, 259, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Вишняківської сільської ради Хорольського району Полтавської області про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,- задовольнити повністю.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 , та померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 її рідною тіткою з боку матері, ОСОБА_2 , останнім місцем проживання якої було с. Вишняки, Хорольського району, Полтавської області.

Визначити ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті її тітки, ОСОБА_2 , останнім місцем проживання якої було с. Вишняки, Хорольського району, Полтавської області, терміном 2 ( два) місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 11.06.2019 року.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , мешканка АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Відповідач: Вишняківська сільська рада Хорольського району Полтавської області, ідентифікаційний код: 22535463, адреса: село Вишняки, вулиця Шевченка, 10 Хорольського району Полтавської області, поштовий індекс : 37860.

Суддя : О.В. Коновод