ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2019 року м. Київ

справа № 761/44640/16

провадження № 22-ц/824/5577/19

Київський Апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого - Іванової І.В.

суддів - Матвієнко Ю.О., Мельника Я.С.

при секретарі - Ярмак О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 18 січня 2019 року про відмову у роз`ясненні судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до Гаражно-будівельного кооперативу «Авіатор», Голови правління Гаражно-будівельного кооперативу «Авіатор», третя особа - розпорядник майном ГБК «Авіатор» арбітражний керуючий Колошин В .П. про зобов`язання вчинити дії та визнання права власності,

встановив:

У грудні 2018 рокуОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про роз`яснення судового рішення, в якому просив роз`яснити ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 21 вересня 2017 року про закриття провадження у справі.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 18 січня 2019 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції через порушення судом норм матеріального і процесуального права та постановити нову ухвалу, якою роз`яснити ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 21 вересня 2017 року.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що оскаржувана ухвала не відповідає принципу верховенства права гарантіям, закріпленим у п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права людини на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом,встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з грубим порушенням ст.ст. 210, 215 старого ЦПК України та ст.ст. 260, 265 нового ЦПК України. ОСОБА_1 посилається на те, що твердження про закриття провадження у справі є незрозумілим, оскільки позов у майновому спорі з ГБК «Авіатор» щодо права позивача на реєстрацію побудованого за його кошти та виділеного йому на загальних зборах членів ГБК гаражного боксу № 94 в дійсності нерозглянутий, і цей внутрішній спір до господарського судочинства і банкрутства ГБК «Авіатор» ніякого відношення не має.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_3 вказує, що суд першої інстанції порушив право позивача на ефективний засіб правового захисту. Вважає, що ухвалиШевченківського районного суду м. Києва від 21 вересня 2017 року про закриття провадження у справі та від 18 січня 2019 року про відмову у роз`ясненні судового рішення не відповідають вимог ст. 2 ЦПК України, оскільки в жодній з них відсутнє зазначення судом, з яким предметом і підставами позову ОСОБА_1 звернувся до суду, і чи належний/неналежний обрав позивач спосіб захисту свого права/інтересу.

В суді апеляційної інстанції ОСОБА_1 скаргу підтримав, просив її задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, тому колегія суддів у відповідності з вимогами ч. 2 ст. 372 ЦПК України вважає можливим розглянути справу за їх відсутності на підставі наявних у справі доказів.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно ч.ч.1,2 ст.271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлено до примусового виконання.

За змістом зазначеної норми процесуального права рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі. Суть роз`яснення судового рішення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові питання та вирішувати невирішені вимоги, він лише має роз`яснити положення ухваленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

Якщо у заяві про роз`яснення рішення фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Згідно п.21 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що в заяві про роз`яснення рішення має бути зазначено, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю, якщо воно є неясним та незрозумілим як для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання.

Таким чином, роз`ясненню підлягає рішення суду, яке підлягає виконанню, тобто рішення суду, яким задоволено позовні вимоги повністю або частково.

Як видно з тексту поданої ОСОБА_1 заяви про роз`яснення ухвали суду, скаржник фактично не згодний з висновками суду стосовного прийнятого судового рішення про закриття провадження у справі.

Колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції, що заява про роз`яснення ухвали суду не містить доводів того, що вона є незрозумілою.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що ухвала суду, як законна та обґрунтована підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга - без задоволення.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381 ЦПК України, Київський Апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах,

постановив :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 18 січня 2019 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді :