Справа № 761/6216/19
Провадження № 2/761/4225/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Кондратенко О.О. розглянула позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя

В С Т А Н О В И В :

В лютому 2019 року ОСОБА_1 звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідача ОСОБА_2 в якому просила суд: визнати за нею ( ОСОБА_1 ) право власності на 3/4 частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Подана ОСОБА_1 заява підлягає поверненню.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 15 лютого 2019 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано стороні заявника строк для усунення недоліків, виявлених при поданні заяви, а саме: подана заява не оплачена судовим збором, відповідно до Закону України "Про судовий збір " від 08.07.2011 року, однак, позивачем подано клопотання про відстрочку сплати судового збору з огляду на сплату судового збору в значному розмірі.

Так, відповідно до положень ч.ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Разом з позовною заявою, позивачкою подано клопотання про відстрочення від сплати судового збору, згідно якого вона просить відстрочити їй сплату судового збору до ухвалення рішення у справі, у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем, оскільки на її утриманні знаходяться троє дітей.

Згідно з ч.1 ст.8 ЗУ " Про судовий збір ", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або: позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або: предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмірі судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2 ст.8 ЗУ " Про судовий збір ").

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 11 січня 2018 року по справі №809/1045/16 (суддя - доповідач Смокович М.І.) та від 10 січня 2018 року по справі №242/3169/17 (суддя - доповідач Мороз Л.Л.).

За таких обставин, суд прийшов до висновку, про відсутність правових підстав, зазначених у ч.1 ст.8 ЗУ "Про судовий збір", які б слугували підставами, для задоволення клопотання позивачки про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 2 Закону України " Про судовий збір ", платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі ( ч. 1 ст. 4 Закону України " Про судовий збір " ).

З 01 січня 2019 року, згідно із Законом України " Про Державний бюджет України на 2019 рік " прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1 921, 00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України " Про судовий збір ", за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому позивачу необхідно сплатити суму судового збору у розмірі, передбаченому Законом України " Про судовий збір ", що складає 9 605, 00 грн. (рахунок на сплату судового збору: рахунок отримувача - 6001, Код отримувача (ЄДРПОУ) 37993783, МФО 899998, код класифікації доходів бюджету 22030200, отримувач коштів - ГУК у м. Києві/м.Київ, Банк одержувача - Казначейство України (ЕАП)).

Із рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення вбачається, що копія ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 15 лютого 2019 року ОСОБА_1 вручена 27 березня 2019 року.

Недоліки, які були виявлені судом та викладені в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 15 лютого 2019 року ОСОБА_1 у встановлений судом строк не усунуті.

За таких обставин, заява ОСОБА_1 вважається неподаною та підлягає поверненню заявниці, відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ч.3 ст.185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - вважати неподаною та повернути заявниці.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали, безпосередньо до суду апеляційної інстанції. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд міста Києва.

Суддя: