Номер провадження 2/754/2050/19
15 травня 2019 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:
головуючого - судді Зотько Т.А.,
за участі секретаря судового засідання Гайворонського В.М.,
позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , 3-особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Деснянська районна в м.Києві державна адміністрація, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, -
Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 06.08.2018 звернулись до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.
В обгрунтування позовних вимог позивачі зазначають, що є власниками квартири, що підтверджується договором купівлі - продажу від 21.05.2018 року. Окрім позивачів в спірному житлі зареєстрований ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зі слів колишньої власниці, вона зареєструвала останнього в спірному житлі за його проханням тимчасово і він обіцяв знятись з реєстраційного обліку на першу вимогу колишнього власника. Згідно з домовленістю між позивачами та колишнім власником спірного житла, остання обіцяла після укладання договору купівлі продажу квартири, виписати відповідача зі спірного житла, однак до сьогоднішнього дня зобов`язання, щодо зняття з реєстрації не виконані, оскільки наявність реєстрації відповідача у житловому приміщенні спірної квартири позбавляє позивачів, як власників житла, можливості здійснювати право користування та розпорядження ним в повному обсязі, окрім того позивачі вимушені нести витрати щодо сплати комунальних послуг з розрахунку на зареєстрованого у житловому приміщені відповідача, що вводить їх у заяві витрати, а тому позивачі вимушені звернутись до суду із зазначеною заявою.
Ухвалою судді від 10.08.2018 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в підготовчому засіданні.
Ухвалою суду від 22.11.2019 по вищевказаній справі було закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду по суті в судовому засіданні.
Позивач ОСОБА_1 в в судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила суд про їх задоволення, посилаючись на обставини, що викладені у позовні заяві. Також пояснила, що при покупці квартири колишня власниця обіцяла зняти з реєстраційного обліку відповідача, однак дану обіцянку не виконала, з моменту укладення договору купівлі - продажу колишню власницю не бачила. Зі слів сусідів відповідач в спірній квартирі не проживав. Крім того, у зв`язку із реєстрацією місця проживання відповідача у квартирі позивача, вона щомісяця сплачує комунальні витрати на утримання свого майна у значно більшому розмірі.
Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлялась належним чином, подала суду відповідні заяви про розгляд справи у відсутності позивачів (а.с. 35, 48)
Позивачі не заперечували, щодо розгляду справи у відсутності відповідача з постановленням заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_3 , в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся в установленому законом порядку, поштова кореспонденція повернулась на адресу суду, як не отримана, за закінченням встановленого терміну зберігання (а.с. 30, 31, 40) також повідомлявся шляхом розміщення оголошення на сайті Судова влада України.
Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Деснянська районна в м.Києві державна адміністрація, в судове засідання не з`явився, однак в ході розгляду справи представником було подано заяву, згідно якої останній просив суд проводити розгляд справи за їх відсутності.
Згідно з вимогами ч.ч.6, 7 ст.128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Згідно вимог ч.ч.1,3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
Відповідно до положень ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відзиву на позовну заяву від відповідача на адресу суду не надходило.
Враховуючи те, що у справі достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи та, враховуючи положення ст.ст. 280-281 ЦПК України постановити заочне рішення у справі.
Залухавши пояснення позивача ОСОБА_1 , та дослідивши наявні в матеріалах справи докази, судом встановлено наступне.
Відповідно до договору купівлі - продажу від 21.05.2018, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , набули у власність по Ѕ частці кожному квартиру АДРЕСА_1 (а.с.10-13)
З матеріалів справи вбачається, що окрім позивачів у спірній квартирі зареєстрований відповідач, чим створюються перешкоди для позивача у здійсненні нею права користування та розпорядження квартирою.
Згідно із ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Власникові, згідно зі ст. 317 ЦК України, належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Статтею 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Відповідно до вимог ч.1 ст.405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.
Згідно з вимогами до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права.
При цьому, право власності позивачів на спірну квартиру, що включає право вільно володіти, користуватися та розпоряджатися майном на власний розсуд, виникло після реєстрації цього права у встановленому законом порядку та порушується на даний час.
Згідно з положеннями ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку про те, що власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь - який час.
Як вбачається з довідки про реєстрацію місця проживання завідомостями наданими Відділом з питань реєстрації місця проживання/ перебування фізичних осіб Деснянської РДА, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований в спірній квартирі з 19.05.2015 по теперішній час (а.с.19)
При цьому, згідно акту від 09.07.2018 комісія у складі майстрів тех./діл. ЖЕД -305 ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , згідно заяви позивачів, які мешкають за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів сусідів склали акт про те, що ОСОБА_3 , 1965 р.н., дійсно зареєстрований за вище вказаною адресою, але фактично в ній не проживає з 2007 року по теперішній час, про що свідчать сусіди квартири № АДРЕСА_3 (а.с.16).
Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення у повному обсязі позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , щодо визнання відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням, оскільки дані вимоги є підставними та обґрунтованими.
Відповідно до ст.141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача ОСОБА_1 судові витрати по сплаті нею судового збору в розмірі 704,80 грн.
На підставі викладеного, керуючись Конституцією України , ст. 12, 19, 81, 141, 258-260, 263-265, 280-284, 354, 355, Розділом ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, ст.405 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 таким, що втратив право користування жилим приміщенням квартирою АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_3 (адреса останнього відомого місця проживання: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , (місце проживання: АДРЕСА_1 ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 704,80 грн..
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Повний текст судового рішення складений 24.05.2019.
Суддя: