ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

Іменем України

28 травня 2019 року

м.Харків

справа № 643/7214/16-ц

провадження № 22-ц/818/2895/19

Харківський апеляційний суд у складі:

Головуючого: Маміної О.В.

суддів: Кругової С.С., Пилипчук Н.П.,

за участю секретаря: Сізонової О.О.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

третя особа - Харківська міська рада

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Харківська міська рада про визнання права власності та виділ в натурі частки із спільної часткової власності за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 03 квітня 2019 року, постановленої під головуванням судді Харченко А.М., в залі суду в місті Харкові, -

в с т а н о в и в :

У червні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Харківська міська рада про визнання права власності та виділ в натурі частки із спільної часткової власності.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 03 квітня 2019 року позовну заяву залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та задовольнити його позовні вимоги у повному обсязі.

Посилається на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом першої інстанції норм процесуального права; зазначає, що відсутні підстави для залишення його позову без розгляду. Вважає, що дії судді Харченко А.М. порушують його права, тому просив розглянути їх на комісії Вищої Ради Правосуддя .

Відзиву на апеляційну скаргу не надано.

Перевіряючи законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України - в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Залишаючи без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що позивач не виконав вимоги ухвали Московського районного суду м.Харкова від 24 вересня 2018 року, якою його позов було залишено без руху, а саме: позивач не уточнив ім`я, місце проживання (перебування) правонаступника відповідача ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Проте такі висновки суду першої інстанції не відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Судом встановлено, що ухвалою судді Московського районного суду м.Харкова від 29 серпня 2016 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Харківська міська рада про визнання права власності та виділ в натурі частки із спільної часткової власності (а.с.19).

19 грудня 2017 року ОСОБА_3 подав до суду клопотання про зупинення провадження у справі у зв`язку зі смертю відповідача ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та залучення правонаступників (а.с.160).

Ухвалою судді Московського районного суду м.Харкова від 24 вересня 2018 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви. Зазначено, що спірні правовідносини допускають правонаступництво, тому позивачу належить уточнити ім`я правонаступника відповідача ОСОБА_2 , його місце проживання (перебування) (а.с.179).

Статтею 12 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно п.4 ч.5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Матеріали справи свідчать про те, що 01 серпня 2018 року позивач ОСОБА_1 подав до суду клопотання про витребування доказів, а саме: просив витребувати з Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори відомості про спадкоємців ОСОБА_2 (а.с.162).

Судом першої інстанції не було вирішено питання про зупинення провадження у справі у зв`язку зі смертю відповідача за клопотанням ОСОБА_3 та не було вирішено клопотання позивача про витребування доказів.

При цьому цивільним процесуальним законодавством передбачено, що суд сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом. А такої підстави для залишення позовної заяви без руху та залишення її без розгляду у разі не виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, як неподання позивачем всіх необхідних для розгляду справи доказів, - не передбачено ЦПК України.

Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України у п. 7 постанови «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12 червня 2009 року, суд не вправі через неподання доказів при пред`явленні позову залишати заяву без руху та повертати заявнику (залишати без розгляду).

Суд першої інстанції на зазначене уваги не звернув та помилково прийшов до висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції.

Разом з тим колегія суддів не приймає до уваги клопотання позивача про те, що його позовні вимоги слід задовольнити у повному обсязі, та розглянути незаконні дії судді Харченко А.М. на комісії Вищої Ради Правосуддя, оскільки наразі предметом апеляційного розгляду є процесуальне питання, а не вимоги по суті заявленого позову. Крім того, до повноважень суду апеляційної інстанції не входить направлення справи на розгляд комісії Вищої Ради Правосуддя.

Ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального права, які привели до постановлення помилкової ухвали.

Згідно ч.1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

У зв`язку з цим, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 03 квітня 2019 року - скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий: О.В. Маміна

Судді: С.С. Кругова

Н.П. Пилипчук

Повне судове рішення виготовлено 29.05.2019 року.