Провадження № 2/344/426/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2019 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого-судді Антоняка Т.М.,

секретарів: Максимів Н.С., Устинської Н.С.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідачів ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернулася з позовом до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 . Вимогами позову просить: стягнути з ОСОБА_5 та ОСОБА_2 солідарно на користь ОСОБА_4 13 750 грн. 35 коп., як відшкодування завданої матеріальної шкоди, внаслідок залиття квартири; стягнути з ОСОБА_5 та ОСОБА_2 солідарно на користь ОСОБА_4 2000 грн. моральної шкоди; стягнути з ОСОБА_5 та ОСОБА_2 солідарно на користь ОСОБА_4 судові витрати по справі.

Доводами позову ОСОБА_4 вказує, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . Відповідачі зареєстровані та проживають у квартирі АДРЕСА_2 у цьому ж будинку і є її сусідами. 05.09.2016 року, коли вона повернулася додому, помітила як по стінах та стелі стікає вода, від чого почало вздуватися покриття стелі. Вона піднялася до сусідів на 4 поверх у квартиру АДРЕСА_2 , де ОСОБА_5 їй сказала, що причиною затоплення є 200 літровий акваріум її чоловіка, який розбився. Вона вибачилася і пообіцяла компенсувати завдані збитки. Того ж дня за її викликом комісія КП «Муніципальна інвестиційна управляюча компанія» склала акт. При цьому доступу до квартири АДРЕСА_2 не було надано. Згідно Звіту експерта № 16/06/10 від 10.10.2016 року визначено розмір завданого збитку, який складає 11 750 грн. 35 коп. За послуги експерта нею сплачено 2000 грн. Спроби вирішити дану проблему добровільно не дали позитивного результату. Неправомірними діями відповідачів їй завдано моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодженого майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя. Наслідки залиття квартири з часом не зменшуються, а навпаки відбувається руйнування квартири внаслідок вологості, а перебування її сім`ї в такому приміщенні чинить негативний вплив на їх здоров`я Розмір моральної шкоди оцінює у 2000 грн.

Ухвалою судді Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області ОСОБА_10 від 12 січня 2017 року відкрито провадження у справі (а.с. 33).

У зв`язку із закінченням 24.04.2017 року п`ятирічного строку призначення судді ОСОБА_10 вперше та відповідно до розпорядження керівника апарату Івано-Франківського міського суду Оліяра В.І. № 57 від 04.05.2017 року проведено повторний автоматичний розподіл даної цивільної справи. Системою автоматичного розподілу дану цивільну справу розподілено судді Антоняку Т.М. (а.с. 53, 54).

Відповідно до ухвали Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області від 29.05.2017 року (суддя Антоняк Т.М.) вказану цивільну справу прийнято до провадження (а.с. 55).

Представник позивача в судовому засіданні підтримала заявлені позовні вимоги просилав суд позов задовольнити у повному обсязі.

Відповідач та його представник в судовому засіданні заперечили проти задоволення заявлених позовних вимог, просили відмовити у задоволенні позову, зазначаючи, щовідповідач-1 не зустрічалась з позивачем та не мала з нею жодних бесід щодо факту заподіяння шкоди майну. У матеріалах справи відсутні будь-які докази, які підтверджують факт наявності будь-яких механічних пошкоджень акваріуму в квартирі АДРЕСА_2. Акваріум знаходиться у належному стані, що підтверджується фотоматеріалами, доданими до заперечення. Згідно листа КП «Муніципальна інвестиційна управляюча компанія» причетність власників квартир АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 до вказаних дефектів встановити не вдалось, оскільки останніми не було надано доступу для обстеження внутрішньо квартирних мереж. Таким чином, у матеріалах справи відсутні факти, які б доводили безпосередню причетність відповідачів до дефектів майна позивача, окреслених у Акті про залиття (аварію), що трапилась на системі центрального опалення, гарячого (холодного) водопостачання № 03-13/04-37 від 12.09.2016 року. Про будь-які наміри працівників КП «Муніципальна інвестиційна управляюча компанія» обстежити внутрішньоквартирні мережі відповідачам не було відомо. Про факт проведення такої перевірки вони письмово не повідомлялись. Відповідно до Акту огляду житлового будинку № 03-13/04 від 30.01.2017 року комісією було проведено огляд внутрішньоквартирних мереж у квартирі АДРЕСА_2 , яким не було виявлено жодних витоків. Зважаючи, що у матеріалах справи відсутні докази вини відповідачів, як наслідок, відсутні підстави для відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_7 вказав, що проживає за адресою: АДРЕСА_4 . Перебуваючи у квартирі відповідачів після даної події, змін у квартирі він не бачив - жодних ремонтних робіт відповідачами не проводились. Акваріум у квартирі він бачив у нормальному стані.

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні вказала, що вона є дочкою позивачки. Перебуваючи 05.09.2016 року у квартирі АДРЕСА_1 побачила , що вода тече по стінах . Вона з мамою та чоловіком піднялися у квартиру АДРЕСА_2 , їм відчинила ОСОБА_5 , яка сказала, що у неї в квартирі розбився акваріум з рибками та повідомила, що шкоду їм відшкодує. Пізніше, коли приходила вона, працівники МІУК, ОСОБА_5 не відчиняла двері. Перебуваючи 05.09.2016 року у квартирі ОСОБА_5 , вона бачила мокру підлогу, вздутий паркет та рибки з акваріуму на підлозі.

Свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні вказав, що перебував 05.09.2016 року у квартирі АДРЕСА_1 під час затоплення. Сусідка поверхом вище не заперечувала, що затоплення квартири трапилось через розбитий акваріум та обіцяла відшкодувати завдані збитки. ОСОБА_5 позичала у них відро зібрати воду і рибок з підлоги. Пізніше сусідка не пускала їх у квартиру.

Заслухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши письмові докази у справі, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

З копії договору купівлі-продажу квартири від 28.05.1998 року та витягу з реєстру права власності на нерухоме майно від 08.02.2008 року вбачається, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с. 18-19).

Як слідує з Акту № 03-13/04-37, складеного 12.09.2016 року КП «Муніципальна інвестиційна управляюча компанія», 05.09.2016 року при візуальному огляді квартири АДРЕСА_1, у кімнаті та на стіні наявна велика жовта пляма та невеликі плями на стелі, вздулося покриття стелі (шпаклівки), набухли меблі; у другій кімнаті стелі та стінах виявлено невеликі плями; внутрішньобудинкові мережі знаходяться з задовільному технічному стані. Мешканці квартири АДРЕСА_2 не відкрили двері для огляду та вивлення причин залиття (а.с. 17).

Листом КП «Муніципальна інвестиційна управляюча компанія» від 28.10.2016 року № 01-01/2181повідомлено, що звернення ОСОБА_8 щодо складення акту про залиття зареєстроване 05.09.2016 року номер звернення 28984 (а.с. 5-6).

Згідно відповіді КП «Муніципальна інвестиційна управляюча компанія» від 07.11.2016 року № 01-02/2820, наданої на звернення адвоката Стецюк С.С., зазначено, що відповідно до Акту про залиття (аварію), що трапилась на системі центрального гарячого (холодного) водопостачання № 03-13/04-37 від 12.09.2016 року, при візуальному огляді квартири АДРЕСА_1 у кімнаті на стіні виявлена велика жовта пляма та невеликі плями на стелі, вздулося покриття стелі (шпаклівки), набухли меблі; у другій кімнаті стелі та стінах виявлено невеликі плями; внутрішньобудинкові мережі знаходяться з задовільному технічному стані. На час обстеження встановити причину залиття квартири АДРЕСА_1 не вдалося, оскільки кв. АДРЕСА_2 було закрита, власники не відкривали двері (а.с. 4).

Згідно Звіту експерта № 16/06/10 від 10.10.2016 року визначено розмір завданого матеріального збитку, завданого власнику квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , внаслідок залиття, станом на дату оцінки з заокругленням складає 11 750 грн. 35 коп. (а.с. 7-16).

Також, як слідує з Акту № 03-13/04 огляду житлового будинку від 30.01.2017 року, проведеним оглядом внутрішньо квартирних мереж холодного водопостачання, водовідведення та індивідуального опалення, на момент обстеження витоків не вивлено (а.с. 42).

Як передбачено ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У постанові Пленуму Верховного Суду України №6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» вказано, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Як передбачено ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше встановлено договором або законом.

Згідно із положеннями ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 25 квітня 2018 року № 61-4600св18.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності їх вини в завданні шкоди позивачу.

Факт залиття належної позивачу квартири з вини відповідачів та розмір завданої шкоди підтверджено актом про залиття та висновком звіту про оцінку майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За змістом ст. 12 та ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ч. 1 та ч. 3 ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Доводи заперечення відповідачів щодо відсутності фактів, які б доводили безпосередню причетність відповідачів до дефектів майна позивача суд не вважає обґрунтованими, оскільки обставини залиття квартири ОСОБА_4 підтверджуються актом № 03-13/04-37, складеним 12.09.2016 року КП «Муніципальною інвестиційною управляючою компанією», в якому описано наявність залиття на стелі, стінах та меблях у квартирі АДРЕСА_1 (а. с. 17 ).

Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 затверджені Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій.

Додаток 4 до вказаних правил містить форму акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання).

З форми акту вбачається, що він складається та підписується членами комісії та надається для ознайомлення мешканцям квартир.

При цьому, вказані Правила та чинне законодавство не встановлюють недійсність акту про залиття у випадку не ознайомлення з ним мешканців квартир.

Як вбачається, Акт № 03-13/04-37 про залиття (аварію), що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 12.09.2016 року, засвідчений начальником відділу експлуатації Кошан І.В., інженерами-інспекторами ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , не викликає сумнівів у його достовірності.

А відтак, суд вважає вказаний акт належним та допустимим доказом у справі.

Складення акта за відсутності відповідачів не спростовує факту завданої відповідачами майнової шкоди та згідно вимог ч. 2 ст. 1166 ЦК України не може слугувати підставою для звільнення відповідачів від обов`язку відшкодувати завдану шкоду.

Посилання представника відповідачів на Акт № 03-13/04 огляду житлового будинку від 30.01.2017 року, яким не виявлено витоків, внаслідок проведеного огляду внутрішньоквартирних мереж холодного водопостачання, водовідведення та індивідуального опалення суд вважає безпідставним, оскільки вказаний Акт не містить даних, за якими можливо встановити наявність або відсутність обставин, що стосуються затоплення квартири АДРЕСА_1 , яке мало місце 05.09.2019 року.

При визначенні розміру моральної шкоди суд виходить з вимог ст. 1167 ЦК України та з урахуванням п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування по справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року, з яких вбачається, що розмір моральної шкоди суд визначає в межах заявлених вимог у залежності від обсягу заподіяних моральних і фізичних страждань, з врахуванням у кожному конкретному випадку ступеня провини відповідача, стан здоров`я, ступеню змушених змін у житті потерпілого.

Виходячи із засад розумності та справедливості, враховуючи всі обставини у справі, суд вважає, що відповідною компенсацією моральної шкоди буде сума у розмірі 500 гривень, яка визначена судом з урахуванням обсягу заподіяних моральних страждань, тривалості заподіяння моральної шкоди, необхідністю позивача докладати додаткові зусилля для відновлення свого порушеного права, а також інших негативних наслідків.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 12, 13, 76-83, 141, 258, 259, 264-265, 268 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити частково.

Стягнути солідарно з ОСОБА_5 та ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 13 750 (тринадцять тисяч сімсот п`ятдесят) грн. 35 коп. відшкодування завданої шкоди внаслідок залиття квартири.

Стягнути солідарно з ОСОБА_5 та ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 500 грн. моральної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_4 275 грн. 60 коп. понесених витрат на оплату судового збору.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 275 грн. 60 коп. понесених витрат на оплату судового збору.

У задоволенні решти заявлених вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Антоняк Т.М.

Повний текст рішення складено та підписано 17.10.2019 року