ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2019 року

м. Черкаси

Справа № 695/4161/18

Провадження № 22-ц/793/877/19

Категорія: 310010000

Апеляційний суд Черкаської області в складі колегії суддів:

головуючого: Василенко Л.І.

суддів: Єльцова В.О., Карпенко О.В.

секретаря: Анкудінова О.І.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 05 квітня 2019 року (ухвалене в приміщенні Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області 05 квітня 2019 року під головуванням судді Середи Л.В.) у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

10 грудня 2018 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Свої позовні вимоги обґрунтовував тим, що 30 травня 2017 року Деснянським районним у м. Києві відділом ДРАЦС ГТУЮ у м. Києві він зареєстрував шлюб з відповідачем за актовим записом № 861. Від шлюбу дітей не мають.

Жодних майнових претензій до відповідача він не має.

Зазначав, що спільне життя з відповідачем не склалося оскільки у них різні погляди на сімейне життя на підставі чого в родині постійно відбувалися сварки, які поступово призвели до того, що вони стали зовсім чужими людьми.

Вважає, що можливості зберегти сім`ю взагалі немає. Подружні відносини між ними припинилися уже з раннього періоду сімейного життя, а саме з липня 2018 року. З цього часу спільне господарство не ведеться, майнових спорів немає.

Просив суд постановити рішення про розірвання шлюбу між ним, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрованвного 30 травня 2017 року.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 05 квітня 2019 року позов задоволено.

Розірвано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 30 травня 2017 року у Деснянському районному у м. Києві відділом ДРАЦС ГТУЮ у м. Києві за актовим записом № 861.

Рішення суду мотивоване тим, що збереження шлюбу неможливе, так як сторони подружніх стосунків не підтримують тривалий час, мір до примирення не приймають і обоє на примирення не згідні, вільної згоди обох сторін на проживання у шлюбі немає, а тому подальше спільне життя подружжя буде суперечити інтересам сторін.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі, поданій 07 травня 2019 року, ОСОБА_2 вважаючи, що оскаржуване рішення є необґрунтованим, ухваленим при неправильному встановленні обставин справи, просила суд скасувати рішення Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 05 квітня 2019 року.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга мотивована тим, що доводи позивача не були достатньо обґрунтованими, а суд однобічно та формалізовано підійшов до пояснень позивача стосовно того, що їхнє подружнє життя припинилося з липня 2018 року, адже їхнє сімейне життя та ведення спільного господарства взагалі не припинялося. Вона до останнього намагається зберегти сім`ю, кожен повинен сприяти цьому та встановити істину по справі.

Зазначала, що коли вона писала листа до суду про те, що вона клопоче про розгляд справи без її участі на той момент вона мала погане самопочуття та просто не могла адекватно розуміти юридичне значення неправильно сформованої заяви, оскільки хотіла просити суд лише перенести розгляд справи.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Надходження апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції

Ухвалою Апеляційного суду Черкаської області від 16 травня 2019 року відкрито апеляційне провадження у даній справі.

Ухвалою Апеляційного суду Черкаської області від 22 травня 2019 року розгляд апеляційної скарги призначено на 05 червня 2019 року на 09:30 год. з повідомленням учасників справи про дату, час і місце розгляду справи.

Фактичні обставини справи

Згідно з свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 30 травня 2017 року, 30 травня 2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєструвано шлюб у Деснянському районному у м. Києві відділі ДРАЦС ГТУЮ у м. Києві за актовим записом № 861 (а.с. 4, 41).

Після державної реєстрації шлюбу дружині залишено прізвище ОСОБА_2 .

Від шлюбу сторони дітей не мають.

01 квітня 2019 року від ОСОБА_2 до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшла заява датована 28.03.2019 в якій вона просила розгляд цивільної справи № 695/4161/18 за позовом гр. російської Федерації ОСОБА_1 до гр. України - ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, що призначена на 05.04.2019 на 09 год. 30 хв. в приміщенні Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області провести без її участі. Одночасно зазначила, що позовні вимоги визнає у повному обсязі та не заперечує проти їх задоволення (а.с. 18).

Від ОСОБА_1 01 квітня 2019 року до суду також надійшла заява про розгляд справи без його участі та зазначено, що позов підтримує у повному обсязі та наполягає на його задоволенні (а.с. 20).

Мотивувальна частина

Позиція Апеляційного суду Черкаської області

Відповідно до пункту 8 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до утворення апеляційних судів в апеляційних округах їхні повноваження здійснюють апеляційні суди, у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Згідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

30 травня 2019 року на адресу суду від ОСОБА_2 найшла заява, яка містить клопотання про відкладення розгляду справи, призначеного на 05 червня 2019 року на 09:30, в якій просила перенести розгляд справи на іншу дату у зв`язку з непередбачуваним та значним погіршенням стану здоров`я, а саме гіпертонічним кризом.

10 червня 2019 року на електронну адресу апеляційного суду повторно надійшла заява з клопотанням про відкладення розгляду справи призначеного на 12.06.2019 на 11 год. на іншу дату у зв`язку з непередбачуваним та значним погіршенням стану здоров`я, а саме гіпертонічним кризом.

До двох заяв долучено ксерокопії паспорта громадянина України ОСОБА_2

Дослідивши наведені заяви, враховуючи те, що у підтвердження поважності підстав відкладення судового розгляду особою, яка подала апеляційну скаргу - ОСОБА_2 двічі не надано жодного документу, який би їх підтверджував, те, що у відповідності до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами та, що зловживання процесуальними правами не допускається, апеляційний суд прийшов до висновку про можливість слухання справи за відсутності ОСОБА_2

Переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволення виходячи з наступного.

Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з ч. 1 ст. 55 СК України дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги.

Частинами 3 та 4 ст. 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Статтею 51 Конституції України передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

З матеріалів справи, а саме позовної заяви та зави про розгляд справи без участі позивача, згідно до якої ОСОБА_1 позов підтримав та наполягав на його задоволенні, вбачається, що позивач не бажає в подальшому підтримувати сімейні стосунки з відповідачем. У свою чергу ОСОБА_2 подавала заяву про розгляд справи без її участі та визнання позовних вимог у повному обсязі (а.с. 2, 6, 18, 20).

ОСОБА_2 у суді першої інстанції, у спосіб визначений ст. 178 ЦПК України та ухвалою суду від 28.12.2018 про відкриття провадження та надання строку на подання відзиву на позов, обставини викладені позивачем у позовній заяві не заперечувались та не спростовувались. Відзив на позовну заяву ОСОБА_2 не подавався.

Доводи апеляційної скарги про те, що в момент написання заяви вона мала погане самопочуття та просто не могла адекватно розуміти юридичне значення неправильно сформованої заяви, оскільки хотіла просити суд лише перенести розгляд справи не заслуговують на увагу, так як до апеляційної скарги ОСОБА_2 не надала жодного доказу, на підтвердження відповідного стану здоров`я під час складення та подачі заяви.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 також зазначено, що вищевказаного листа сформовано з інтернету і просто технічно не додано слово «не», проте це не відповідає дійсності, адже в тексті вказаної заяви міститься як вказівка на визнання позовних вимог, так і зазначено, що вона не заперечує проти їх задоволення.

Твердження скаржника про те, що місцевий суд не вжив заходів щодо примирення сторін, є неспроможними, з огляду на таке.

Згідно із ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя, і це не випадково, оскільки такі питання можуть вирішуватися виключно у процесі розгляду конкретної справи. Важливою особливістю справ про розірвання шлюбу є те, що суд з урахуванням усіх фактичних обставин може відкласти розгляд справи та призначити подружжю строк для примирення (ч. 4 ст. 251 ЦПК України).

Системний аналіз норм СК України вказує на те, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя, збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. З цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Отже, надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком.

Як під час розгляду справи в суді першої інстанції, так і під час апеляційного перегляду сторонами не заявлялось клопотання про надання строку для примирення. Навпаки було подано заяви: позивачем про підтримання позовних вимог у повному обсязі та наполягання на його задоволенні, відповідачем про визнання позовних вимог у повному обсязі та не заперечення проти їх задоволення.

Згідно до ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті спору або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Таким чином, врахувавши наведені норми права та викладені обставини і встановивши, що збереження шлюбу неможливе, так як сторони подружніх стосунків не підтримують тривалий час, мір до примирення не приймають і обоє на примирення не згідні, вільної згоди сторін на проживання у шлюбі немає, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для розірвання шлюбу.

У відповідності до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Враховуючи викладене, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 258, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 05 квітня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення, в порядку та за умов визначених ЦПК України.

Повний текст постанови складено 12 червня 2019 року.

Головуючий Л.І. Василенко

Судді: В.О.Єльцов

О.В. Карпенко