У Х В А Л А

3 червня 2019 року

м. Київ

справа № 357/2127/18

провадження № 61-10574ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Калараша А. А. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 8 квітня 2019 року в справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Народна позика» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2018 року позивач звернувся до суду із вказаним позовом. Позовні вимоги мотивовані тим, що в забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором між позивачем та відповідачем було укладено Договір іпотеки, відповідно до п. 1.3,1.4 предметом іпотеки - є квартира АДРЕСА_1 , загальною площею 208,2 кв.м. та житловою площею 82,2 кв.м., та гараж АДРЕСА_2 , загальною площею 27,4 кв.м. Відповідач умови Кредитного договору протягом тривалого часу належним чином не виконувала, остання часткова оплата відсотків здійснювалась 29 серпня 2016 року. Таким чином, на момент подання позовної заяви зобов`язання за Кредитним договором належним чином не виконані, в зв`язку з чим, станом на 22 лютого 2018 року заборгованість відповідача перед ТОВ «ФК «Народна позика» становить 1814701, 97 грн. Враховуючи те, що термін повернення кредиту в повному обсязі настав, а заборгованість за Кредитним договором у встановлений строк сплачена не була, позивач отримав право звернення стягнення на предмет іпотеки. В зв`язку з цим позивач просив в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 перед ТОВ «Фінансова компанія «Народна позика» за Кредитним договором в сумі 1 784 836,13 грн, звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме квартиру та гараж шляхом проведення прилюдних торгів на підставі Закону України «Про виконавче провадження» за початковою ціною для їх подальшої реалізації, визначеної на підставі Звіту про незалежну оцінку вартості п`ятикімнатної квартири та гаражу, проведеного ТОВ «Глобал Апрайзер Груп» від 21 лютого 2018 року.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 листопада 2018 року у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Народна позика» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки - відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 8 квітня 2019 року апеляційну скаргу ТОВ «Фінансова компанія «Народна позика» - задоволено. Рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 листопада 2018 року - скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким позовні вимоги ТОВ «Фінансова компанія «Народна позика» задоволено. В рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 перед ТОВ «Фінансова компанія «Народна позика» за кредитним договором №1909001/000-КФІ/2 від 19 вересня 2012 року в сумі 1784836,13 грн. Визначено спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження» за ціною, визначеною на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія «Народна позика» судові витрати судовий збір в розмірі 68051,33 грн.

25 травня 2019 року ОСОБА_1 подала засобами поштового зв`язку касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 8 квітня 2019 року.

Також заявниця подала до суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 8 квітня 2019 року, у якій зазначала, що копію постанови апеляційного суду її представник адвокат Горай Л. Й. отримав лише 26 квітня 2019 року. Та зазначила, що раніше дізнатися про оскаржуване рішення суду вона не могла, оскільки ні повісток ні копії рішення їй не направлялось.

Згідно із частинами першою, другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З огляду на те, що до Єдиного державного реєстру судових рішень постанову Київського апеляційного суду від 8 квітня 2019 року, зареєстровано 19 квітня 2019 року та оприлюднено 23 квітня 2018 року, а посилання заявника на те, що копію постанови апеляційного суду вона отримала лише 26 квітня 2019 року, не підтверджені належним та допустимим доказами, тому суд касаційної інстанції не може визнати причини пропуску строку поважними та поновити пропущений процесуальний строк за цих обставин.

У справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сама концепція «поважних причин» не є чіткою, тому для національних судів ще важливішим було вказати причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

Отже, заявнику необхідно надати належні та допустимі докази на підтвердження поважності причин для поновлення строку на касаційне оскарження, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

До касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору від 24 квітня 2019 року в розмірі 1 000 грн.

В порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додано документи, що підтверджують сплату судового збору, проте, у меншому розмірі ніж встановлено законом.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з судових рішень ТОВ «Фінансова компанія «Народна позика» звернулася до ОСОБА_1 з позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки, у зв`язку неналежним виконанням зобов`язань за кредитним договором, заборгованість за яким на час подання позову складає 1 784 836,13 грн. Оскільки ціна іпотечного майна у рішеннях судів та у касаційній скарзі не зазначена, суд виходить з того, що ціна позову у даній справі складає 1 784 836,13 грн.

1.5 відсотка ціни позову складає 26772,54 грн.

Отже, розмір судового збору за подання та розгляд касаційної скарги становить - 53545,08 грн (26772,54 ?200%).

Таким чином, враховуючи сплачену суму судового збору в 1000 грн, заявнику необхідно доплатити 52545,08 грн судового збору за подання та розгляд касаційної скарги.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до вимог частини третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Визнати неповажними зазначені заявником в заяві підстави для поновлення строку на касаційне оскарження.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. А. Калараш