Справа № 182/291/19
Провадження № 2/0182/1201/2019
29.05.2019 м. Нікополь
Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Тихомирова І.В.
за участю секретаря Рахуба О.Г.
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в залі суду м. Нікополя цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання особи такою, що втратила право користування житлом.
Свої вимоги мотивував тим, що йому, його дружині ОСОБА_3 та доньці ОСОБА_4 належить квартира АДРЕСА_1 . За вказаною адресою, крім позивача, зареєстрований, але фактично не проживає з 1994 року без поважних причин його син ОСОБА_2 .
Відповідач не приймає участі в утриманні житла, родинних стосунків сторони не підтримують. У той же час реєстрація постійного місця проживання ОСОБА_2 у житловому приміщенні позивача позбавляє його права вільно користуватися та розпоряджатися своєю нерухомістю. Враховуючи, що відповідач не користується квартирою за вказаною адресою, не несе витрат по її утриманню, жодних його речей у приміщенні не має, ОСОБА_1 просить суд визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житлом за адресою: АДРЕСА_2 .
Ухвалою суду провадження по справі було відкрито за призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (а.с.22). Копії зазначеної ухвали були направлені сторонам та третім особам. Повідомлення про вручення поштових відправлень повернулися на адресу суду (а.с.24,25,26).
У встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження строк відповідач відзив на позов не подав, жодних пояснень, заяв чи клопотань від нього суду не надходило.
Треті особи пояснень на позов не надавали.
Враховуючи те, що судом були використані передбачені чинним законодавством способи для повідомлення відповідача про розгляд справи, та приймаючи до уваги той факт, що наявних у даній цивільній справі доказів достатньо для вирішення спору по суті, суд у відповідності до норм ст. 280 ЦПК України ухвалив здійснювати заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання звукозаписувальними технічними засобами, що передбачено ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд дійшов наступного.
Згідно положень ст. 41 Конституції України, ст.ст. 317, 319 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном на власний розсуд. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місце знаходження майна.
Виходячи з положень ст. ст. 16, 391, 386 ЦК України власник має право звернутися до суду з вимогою про захист порушеного права будь-яким способом, що є адекватним змісту порушеного права, який ураховує характер порушення та дає можливість захистити порушене право.
За змістом ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Відповідно до частини четвертої статті 156 ЖК УРСР до членів сім`ї власника відносяться особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу, а саме подружжя, їх діти і батьки. Членами сім`ї власника може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство.
За змістом ст. 391 ЦК України власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час.
Судом встановлено, що згідно Свідоцтва про право власності на житло, виданого Комітетом комунальної власності 10.11.1993 року на підставі розпорядження № 531 від 15.10.1995 року, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 порівно належить квартира АДРЕСА_1 (а.с.6).
У вказаній квартирі, крім позивача ОСОБА_1 , зареєстрований його син ОСОБА_2 (а.с.8,21)
Згідно Акту, складеного за підписом сусідів та затвердженого головою ОСББ «Ромашка-Н» 18.06.2018 року, відповідач ОСОБА_2 не проживає за адресою: АДРЕСА_2 , з 1994 року (а.с.9).
Реєстрація місяця проживання відповідача у квартирі позивача створює останньому перешкоди у користуванні та розпорядженні належною йому нерухомістю, змушує нести додаткові витрати на утримання житла, і, як наслідок, переживати матеріальні труднощі.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 у добровільному порядку з 1994 року не проживає у квартирі АДРЕСА_1 , не несе жодних витрат по її утриманню. Зважаючи на те, що відповідач протиправно створює ОСОБА_1 перешкоди у користуванні та розпорядженні належним йому майном, суд вважає, що право позивача на володіння, користування та розпорядження своєю нерухомістю підлягає захисту шляхом визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням за зазначеною адресою.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 25, 317, 319, 328, 391, 405 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 13, 81, 141, 263, 265, 280 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , 1967 року народження, таким, що втратив право користування квартирою за адресою: АДРЕСА_2 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
На рішення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Згідно підпункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Повний текст судового рішення виготовлено 29.05.2019 року.
Суддя: І. В. Тихомиров