БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2-о/356/14/19
Справа № 356/109/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.05.2019 року Березанський міський суд Київської області в складі:

Головуючого судді Лялик Р. М.

При секретарі Настич Н. А.

За участю заявника ОСОБА_1

Представника заявника ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В:

До Березанського міського суду Київської області звернулась ОСОБА_1 із заявою про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа: ОСОБА_3 .

Заява обґрунтована тим, що батько заявниці ОСОБА_4 являється власником будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер. Спадкоємцем майна покійного, окрім заявниці, є заінтересована особа Літвінов ОСОБА_5 . Коли заявниця звернулась до нотаріальної контори за оформленням своїх спадкових прав, нотаріусом їй було відмовлено з підстав не доведення факту родинних відносин зі спадкодавцем та запропоновано звернутись до суду. В позасудовому порядку заявниця позбавлена можливості довести такі відносини, оскільки у відділі реєстрації актів цивільного стану їй повідомили, що стороннім особам не надається інформація з реєстрів актів цивільного стану. Відтак, просить суд встановити факт, що ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , являється батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заявниця та її представник у судовому засіданні заяву підтримали у повному обсязі з підстав, вказаних у ній, просили задовольнити.

Заінтересована особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду. Причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Крім того, в судовому засіданні за клопотанням заявника були допитані свідки.

Так, свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні пояснила, що є сусідкою заявниці та спілкується з нею з дитинства. Вказала, що знає її сім`ю, в тому числі і батька ОСОБА_4 , який помер близько 14 років тому.

Свідок ОСОБА_7 , допитана в судовому засіданні, вказала, що є сусідкою заявниці та проживає по АДРЕСА_1 з 1964 року. Пояснила, що особисто знала померлого батька заявниці ОСОБА_4 , який проживав у будинку разом з дочкою та її братом.

Заслухавши пояснення заявниці та її представника, показання допитаних в судовому засіданні свідків, дослідивши та проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно та всебічно з`ясованих обставин встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , повторно виданим 31.05.2011 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції у Київській області, а також повним витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 8 від 21.09.2018 року (а.с.38,44-45).

Після його смерті Березанською міською державною нотаріальною конторою 21.09.2018 року заведено спадкову справу № 123/2018 (номер у Спадковому реєстрі 63031065), що підтверджується витягом про реєстрацію у Спадковому реєстрі за № 53400598 від 21.09.2018 року (а.с.41).

За прийняттям спадщини та видачею свідоцтв про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , до Березанської міської державної нотаріальної контори разом з відповідними заявами від 21.09.2018 року № 341 та від 16.11.2018 року № 445 звернулись ОСОБА_3 , що є сином померлого у відповідності до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 29.05.1973 року Березанською селищною радою Баришівського району Київської області, актовий запис № 74, та заявниця ОСОБА_1 (а.с.37,42,47).

Як вбачається з відмітки нотаріуса на вказаній вище заяві ОСОБА_1 від 16.11.2018 року № 445, факт прийняття нею спадщини перевірено по паспорту спадкоємця, ОСОБА_8 є відмітка про прописку в АДРЕСА_1 , 9 з 23.04.1986 року по 24.12.2014 року (а.с.47).

У відповідь на звернення заявниці ОСОБА_1 листом завідувача Березанської міської держнотконтори ОСОБА_9 від 27.11.2018 року за вих. № 840/02-14 було роз`яснено, що відповідно до законодавства при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом нотаріус перевіряє наявність підстав для закликання до спадкування за законом осіб, які подали заяви про видачу свідоцтва, та у заявниці відсутні документи, які підтверджують той факт, що ОСОБА_4 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 (спадкова справа № 123/2018) є її батьком (а.с.7).

Відповідно до акту обстеження умов проживання № 1403 від 31.01.2019 року, складеного депутатом Березанської міської ради Глущуком Ю. В., підпис якого посвідчено секретарем Березанської міської ради ОСОБА_10 . Г. 31.01.2019 року, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є дочкою ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.6).

За змістом листів Березанського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області від 23.04.2019 року № 835/16.26-26, а також Баришівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області від 24.05.2019 року № 1390/16.1-38, за результатами перевірки, проведеної за паперовими носіями актових записів цивільного стану та за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян, актовий запис про народження громадянки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відсутній (а.с.34,68).

Право особи на судовий захист гарантовано статтею 55 Конституції України.

Так, частиною 1 статті 15 ЦК України встановлено, що кожен має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа, як слідує зі змісту ч. 1 ст. 4 ЦПК України, має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Як визначено ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За приписами ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Пунктом 5 частини 2 статті 293 ЦПК України передбачено, що суд в порядку окремого провадження розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема, факту родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України).

Як роз`яснено пунктом 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 року № 5, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

У відповідності до роз`яснень, що містяться в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 року № 5, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

За змістом ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

При цьому, згідно положень ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України).

При цьому, за змістом ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу (шість місяців), він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до положень ст. 264 ЦПК України, суд, ухвалюючи судове рішення, зобов`язаний встановити, зокрема, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувались вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються.

Як вбачається з матеріалів справи, заявник звернулась до суду з метою встановлення факту родинних відносин між нею та її померлим батьком, що необхідно їй для отримання спадщини та свідоцтва про право на спадщину після смерті батька як спадкоємиці першої черги на підставі ст. 1261, ч. 3 ст. 1268 ЦК України, відтак, встановлення даного юридичного факту має правове значення для заявниці.

Аналізуючи в сукупності наявні в матеріалах справи докази, а також показання свідків, допитаних в судовому засіданні, судом встановлено, що ОСОБА_4 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 , являється батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2

Враховуючи вказане, обставини, на які посилається заявник, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, відтак, заява є обґрунтованою та підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України, при ухваленні судом рішення у справах окремого провадження судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 4-5, 258-259, 263-265, 268, 293-294, 315-319, 352, 354-355 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , являється батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд Київської області протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.

Суддя Р. М. Лялик