Номер провадження 2/243/1000/2019
Номер справи 243/1887/19
РІШЕННЯ

І м е н е м У к р а ї н и

«21» березня 2019 року Словянський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого - судді Хаустової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Кобець О.М.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі №19 Словянського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Словянського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до ОСОБА_2 міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 01 червня 2018 року померла її тітка - ОСОБА_3. Після її смерті залишилася спадщина. За життя її тітка залишила заповіт, яким заповідала їй все своє майно.

28 січня 2019 року вона звернулася до державного нотаріуса Першої слов'янської нотаріальної контори ОСОБА_4 з Заявою про прийняття спадщини, однак нотаріус їй видав Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії за вихідним № 324-02-31, в якій заначено, що нею пропущений строк для подачі заяви про прийняття спадщини згідно зі ст. ст. 1270,1269 ЦК України.

Зазначає, що вона є спадкоємицею за заповітом, яка фактично вступила у спадщину, оскільки володіє спадковим майном, однак пропустила строк на прийняття спадщини у звязку з тим, що помилялася щодо порядку вступу у спадщину.

Просить суд визначити їй, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженці селища Провидіння Чукотського району Камчатської області, додатковий строк для подання Заяви про прийняття спадщини за Заповітом, яка відкрилася після смерті її тітки - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_3, померлої 01 червня 2018 року в місті Словянську Донецької області, строком у три місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не зявилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Разом з позовною заявою до суду надала Заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити (а.с.38).

Відповідач ОСОБА_2 міська рада Донецької області у судове засідання не зявилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. 14 березня 2019 року на адресу суду направлено Клопотання за підписом міського голови ОСОБА_5, у якому ОСОБА_2 міська рада просить суд розглянути справу без їх участі та винести рішення на розсуд суду (а.с.45).

Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Як встановлено у судовому засіданні, позивач ОСОБА_1 є племінницею ОСОБА_3, що підтверджується Свідоцтвом про народження та Свідоцтвом про шлюб (а.с.6, 7, 8, 9).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, 02 листопада 2005 року склала Заповіт, яким на випадок своєї смерті заповідала усе своє майно, що буде їй належати на день її смерті, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 13, 14).

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженка с. Абишево, Подунського району Кемеровської області, померла 01 червня 2018 року у місті Словянську Донецької області, що підтверджується Свідоцтвом про смерть ОСОБА_6 ІІ-НО №036206, виданого 04 червня 2018 року ОСОБА_2 міським Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, Актовий запис № 1017 (а.с. 5).

В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 звернулася до державного нотаріуса Першої словянської нотаріальної контори ОСОБА_4 з Заявою про прийняття спадщини, але 28 січня 2019 року за вихідним № 324-02-31 нотаріусом було видано Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою ОСОБА_1 у прийнятті заяви про видачу спадщини після померлої ОСОБА_3, відмовлено, оскільки нею пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини (а.с.10).

Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску.

У відповідності до вимог ст. ст. 76, 81 ЦПК України «Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи».

В обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, який згідно частині 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини 01 червня 2018 року, позивач зазначає, що вона фактично вступила у спадщину, оскільки проживала зі спадкодавцем на момент смерті, про що надала Акт обстеження житлово - матеріальних умов (а.с. 36), однак у звязку з тим, що вона не була обізнаною про те, що вона повинна звернутися до нотаріуса у шестимісячний строк з Заявою про прийняття спадщини за заповітом з дня відкриття спадщини, вона пропустила цей строк.

У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про практику у справах про спадкування» п.24 ( абзаци 1,2,6) «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникає з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій».

Приймаючи до уваги той факт, що позивачем ОСОБА_1 надано суду безперечні докази у відповідності до ст. ст. 76, 81 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини у період часу з 01 червня 2018 року до 01 грудня 2018 року, то суд приходить до висновку, що її позовні вимоги підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись 12, 13, 76, 78, 81, 89, 141, 229, 235, 259, 263, 264, 265, 268, 353, 355, 356 ЦПК України, ст. ст. 1220-1223, 1272, 1297 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування», суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженці селища Провидіння Чукотського району Камчатської області, РНОКПП НОМЕР_1, додатковий строк для подання Заяви про прийняття спадщини за Заповітом, як відкрилася після смерті ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_3, померлої 01 червня 2018 року в місті Словянську Донецької області, строком у три місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обовязки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У відповідності до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Повне судове рішення складено 21 березня 2019 року.

Головуючий:

Суддя Словянського

міськрайонного суду ОСОБА_7.