Єдиний унікальний номер 448/195/19
Провадження № 2/448/362/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03.06.2019 року суддя Мостиського районного суду Львівської області Кічак Ю.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом представника позивача ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод в проживанні шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та її виселення,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 звернувся до Мостиського районного суду Львівської області з позовною заявою до ОСОБА_3 про усунення перешкод в проживанні, шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та її виселення.

В своїй позовній заяві представник позивача ОСОБА_1 просить суд:

- визнання відповідача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме житловим будинком, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- виселити відповідача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без надання іншого житлового приміщення.

Розглянувши матеріали позовної заяви, вважаю, що така підлягає залишенню без рух з наступних підстав.

Так, із позовної заяви та поданих до неї документів вбачається, що така подана без дотримання вимог п.7, 9 ч.3 статті 175 ЦПК України, а саме у такій відсутні відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; попередній (орієнтований) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Крім того, як вбачається із матеріалів справи, представником позивача заявлені дві вимоги немайнового характеру.

Згідно вимог частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір», - у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст.4 Закону України "Про судовий збір" (із змінами та доповненнями станом на 01.01.2019 рік ) - судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921 грн.

Пунктами 1 і 2 ч.2 ст.4 вказаного Закону передбачено, що ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 768,40 грн.

Таким чином позивач повинен був сплатити судовий збір за подання двох вимог немайнового характеру у розмірі 1536,80 грн. (768,40х2).

Як вбачається, з матеріалів справи, а саме квитанції про оплату судового збору №185 від 28.01.2019р. позивачем сплачено судовий збір на загальну суму 768,40 грн.

Отже, позивачем в порушення вимог Закону України «Про судовий збір» у встановленому порядку і розмірі не сплачено судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру - про виселення без надання іншого житлового приміщення, а тому такий необхідно доплатити у сумі 768,40грн.

Недоліки мають бути усунуті шляхом надання платіжного документа про сплату судового збору в зазначеному розмірі за наступними реквізитами: «Отримувач коштів - УК у Мост.р/Мостиський р-н/22030101; код отримувача за ; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); МФО 899998; рахунок отримувача 3252; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу 101; судовий збір, Мостиський районний суд».

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, Рекомендації R (81) 7 Комітету міністрів державам членам стосовно шляхів полегшення доступу до правосуддя від 14.05.1981 року та практика Європейського суду з прав людини (зокрема рішення від 19.06.2001 року «Креуз проти Польщі») не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до переконання, що вказана заява підлягає залишенню без руху, а позивачу ОСОБА_2 та її представнику необхідно надати строк для усунення вищевказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про судовий збір», ст.ст.175-177, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод в проживанні шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та її виселення - залишити без руху,

Надати позивачу ОСОБА_2 та її представнику ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення їм копії ухвали про залишення позову без руху та роз`яснити, що у випадку виконання нею у встановлений строк відповідних вимог ухвали суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання, інакше заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала є остаточною та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Ю.В. Кічак