Справа № 639/2934/19
Провадження № 2/639/1322/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відкриття загального позовного провадження у справі

10 червня 2019 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі судді Баркової Н. В., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: П`ята Харківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшов позов

позивача ОСОБА_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ,

до відповідача ОСОБА_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ,

третя особа: П`ята Харківська державна нотаріальна контора, адреса місцезнаходження: 61003, м. Харків, м-н Павлівський, 2.

У своєму позові позивач просить суд визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частку квартири, що знаходить за адресою: АДРЕСА_3 , в порядку спадкування за законом після смерті батька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Крім того, позивач просить суд відстрочити їй сплату судового збору до визначення ціни позову.

Згідно з ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Аналогічні положення закріплені й у ст. 8 Закону України «Про судовий збір», а саме, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: зокрема, розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

У п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Також, Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.ХІ.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81) 7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом з тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі»), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе задовольнити клопотання позивача та відстрочити сплату судового збору позивачу до ухвалення судового рішення у справі.

Позовна заява подана з додержанням вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Справа підсудна Жовтневому районному суду м. Харкова.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 187 ЦПК України передбачено при постановленні ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі вирішення питання за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатись справа.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

В даному випадку, зважаючи на обставини, передбачені ст. 274 ЦПК України, зокрема, враховуючи обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, коло учасників справи, характер правовідносин, суд приходить до висновку, що вищезазначена позовна заява підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 11, 13, 19, 27-30, ч. 5 ст. 128, 136, 175-178, 187, 190, 191, 274-279, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення від сплати судового збору у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: П`ята Харківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: П`ята Харківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом до ухвалення судового рішення у справі.

Прийняти позов до розгляду та відкрити загальне позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: П`ята Харківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Призначити підготовче засідання на 30.08.2019 о 10 годині 30 хвилин в приміщенні Жовтневого районного суду м. Харкова.

Повідомити учасників справи про підготовче засідання.

Запропонувати відповідачу у 15-денний строк з дня вручення даної ухвали надіслати одночасно:

Суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову;

Позивачу, третій особі - копію відзиву та доданих до нього документів.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову, відзив підписується відповідачем або його представником з додаванням довіреності чи іншого документу, що підтверджує повноваження представника відповідача.

Відзив повинен містити:

1) найменування (ім`я) позивача і номер справи;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності;

3) у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем;

4) обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується;

5) заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права;

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання;

7) заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті;

8) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

До відзиву додаються:

1) докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем;

2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз`яснити відповідачу, що він має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву, тобто у 15-денний строк з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити третій особі, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, її право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву до закінчення підготовчого провадження.

Інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за адресою: http://jv.hr.court.gov.ua/sud2012/

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядкулише щодо порушення правил підсудності шляхом подачі апеляційної скарги через Жовтневий районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н. В. Баркова