Компаніївський районний суд Кіровоградської області
Справа № 234/3550/19
Провадження № 2/391/108/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28.05.2019р.селище Компаніївка
Компаніївський районний суд Кіровоградської області:
головуюча суддя Мумига І.М.
за участю секретаря Степанової Л.Г.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки земельної ділянки, -
Позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача про виділення в натурі їй ѕ частки, що становлять 4,8902 га, земельної ділянки загальною площею 6,5203 га, кадастровий номер НОМЕР_1 , що розташована на території Компаніївської селищної ради Кіровоградської області, розділивши її відповідно до схеми поділу земельної ділянки складеної Компаніївським відділом ДП «Центр Державного земельного кадастру» Кіровоградської області.
В позовній заяві позивач пояснила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 . За життя ОСОБА_3 склала заповіт та розподілила своє майно на випадок своєї смерті в якому заповіла: житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями та присадибною земельною ділянкою по АДРЕСА_1 своєму сину ОСОБА_2 та дочці ОСОБА_4 , в рівних частках кожному, а належну їй земельну ділянку, площею 6,5203 га. що знаходиться на території Компаніївської селищної ради Кіровоградської області та майновий пай члена КДСС « ОСОБА_5 » заповіла своїм дочкам: мені - ОСОБА_1 та ОСОБА_6 , в рівних частках кожному. Так як, ОСОБА_6 спадщину не прийняла, то 1/2 частка вищевказаної земельної ділянки переходить спадкоємцям за законом, їй та її братові ОСОБА_2 .
В порядку спадкування за заповітом та за законом після смерті матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 вона набула у власність 3/4 часток (4,8902 га) земельної ділянки загальною площею 6,5203 га, кадастровий номер НОМЕР_1 , що розташована на території Компаніївської селищної ради Компаніївського району Кіровоградської області. Свідоцтво про право на спадщину за законом на іншу 1/4 частку вищевказаної земельної ділянки до цього часу не видано, оскільки відповідач, який являється її рідним братом (сином спадкодавця), не бажає його отримувати. Інших які б прийняли спадщину спадкоємців не має. Небажання відповідача оформлювати своє право власності на 1/4 частку земельної ділянки позбавляє її можливості реалізовувати своє право як власника, зокрема, передати свою частку земельної ділянки в оренду, тому вона змушена звернутись до суду.
Позивач в судове засідання не з`явилася, але надала до суду заяву від 18.02.2019 року про розгляд справи без її участі, позов підтримала та просила задовольнити.
Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчить виклик відповідача ОСОБА_2 через розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України від 23.04.2019 року. Про причини неявки суд не повідомив, клопотань про перенесення розгляду справи не надавав.
В зв`язку з тим, що суд не має відомостей про причину неявки відповідача, який був повідомлений належним чином, і який про причини своєї неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності суду не надав, суд відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), так як вважає, що є достатньо матеріалів про права та відносини сторін, і потреба дачі особистих пояснень відповідачем відсутня.
Відповідно до ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
В зв`язку з тим, що позивач не заперечує проти розгляду справи по суті за відсутності відповідача, суд з його згоди ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Відповідно до положень ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
На виконання вимог п.2 ч.3 ст.265 Цивільного процесуального кодексу України (далі -ЦПК України) суд зазначає заяви та клопотання, що подавались під час судового розгляду справи.
Ухвалою від 29.03.2019 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою від 23.04.2019 року підготовче провадження по цивільній справі закрито та призначено до розгляду.
Вивчивши матеріали справи та дослідивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню повністю з наступних підстав.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
З заповіту, посвідченого 20.11.2009 року приватним нотаріусом Компаніївського районного нотаріального округу Кіровоградської області Солодовою Л.А., ОСОБА_3 склала заповіт та розподілила своє майно на випадок своєї смерті в якому заповіла: житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями та присадибною земельною ділянкою по АДРЕСА_1 своєму сину ОСОБА_2 та дочці ОСОБА_7 , в рівних частках кожному, а належну їй на праві приватної власності земельну ділянку, що знаходиться на території Компаніївської селищної ради Кіровоградської області та майновий пай члена КДСС « ОСОБА_5 » заповіла ОСОБА_1 та ОСОБА_6 , в рівних частках кожному та належні їй на праві приватної власності грошові вклади заповіла ОСОБА_1 . (а.с.7).
З свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 11.09.2018 року, виданого державним нотаріусом Першої краматорської державної нотаріальної контори Уваровою Г.І. встановлено, що ОСОБА_1 видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на Ѕ частку земельної ділянки, площею 6.5203 га в межах, згідно з планом, для ведення товарного сільськогосподарського призначення, вид користування: ведення товарного сільськогосподарського виробництва, приватна власність, кадастровий номер НОМЕР_1 . (а.с.8).
З свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.09.2018 року, виданого державним нотаріусом Першої краматорської державної нотаріальної контори Уваровою Г.І. встановлено, що ОСОБА_1 видано свідоцтво про право на спадщину за законом на ј частку. Спадщина складається з земельної ділянки, площею 6.5203 га в межах, згідно з планом, для ведення товарного сільськогосподарського призначення, вид користування: ведення товарного сільськогосподарського виробництва, приватна власність, кадастровий номер НОМЕР_1 . (а.с.9).
Крім цього, спадкоємцем зазначеного у цьому свідоцтві майна ОСОБА_3 , 1934 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є її син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України, реєстраційний номер картки платника податків НОМЕР_2 , що мешкає та зареєстрований: АДРЕСА_2 на одну другу частку земельної ділянки, площею 6,5203 га, яка розташована: Кіровоградська АДРЕСА_3 Компаніївський АДРЕСА_4 Компаніївська селищна рада, за кадастровим номером НОМЕР_1 , що належала спадкодавцю на підставі Державного акту на право приватної власності на землю, серія НОМЕР_3 , виданого 24.12.2001 року головою Компаніївської селищної ради за № 692.
Статтею 16 Цивільного кодексу України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання права. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.
Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.
Відповідно до ч. 2 ст. 319 ЦК України власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ст. 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності, згідно ч.1ст. 356 ЦК України, є спільною частковою власністю.
Відповідно до ст. 361 ЦК України, співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності.
Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджується своїм майном на свій розсуд.
Статтею 364 Цивільного кодексу України визначено, що співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.
У відповідності з вимогами статті 183 Цивільного кодексу України, подільною є річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення. Неподільною є річ, яку не можна поділити без втрати її цільового призначення.
Відповідно до ст. 86 ЗК України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність).
Згідно ст. 87 ЗК України право спільної часткової власності на земельну ділянку виникає при прийнятті спадщини на земельну ділянку двама або більше особами.
Частинами 3, 4 ст. 88 ЗК України передбачено, що учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо так разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а уразі неможливості виділення частки вимагати відповідної компенсації та має право отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки.
Згідно із вимогами ч. 2 ст. 1278 ЦК України Кожен із спадкоємців має право на виділ його частки в натурі.
Таким чином, не оформлення відповідачем свого права власності на ј частку земельної ділянки позбавляє позивача можливості реалізовувати свої права, як власника, зокрема, передати свою частку земельної ділянки в оренду.
Оскільки право на виділ в натурі частки спільного часткового майна позивач має у відповідності до статті 364 ЦК України, ст. ст. 86-87 ЗК України, то позов грунтується на законі та підлягає задоволенню.
Судові витрати по справі відносяться за рахунок позивача.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 13, 76-82, 89, 133, 141, 263-265, 268, 272, 273, 280-282, 284, 289, 354 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки земельної ділянки задовольнити повністю.
Виділити в натурі ОСОБА_1 3/4 частки, що становлять 4,8902 та, земельної ділянки загальною площею 6,5203 та, кадастровий номер НОМЕР_1 , що розташована на території Компаніївської селищної ради Компаніївського району Кіровоградської області, розділивши її відповідно до схеми поділу земельної ділянки складеної Компаніївським відділом ДП «Центр Державного земельного кадастру» Кіровоградської області.
Судові витрати по справі покласти на позивача.
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до апеляційного суду Кіровоградської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом 30 днів, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання: АДРЕСА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Суддя __________________ І.М.Мумига