Провадження № 2/752/900/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
20.03.2019 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:
головуючого - судді Колдіної О.О.
з участю секретаря - Петрова Є.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та зміну прізвища,
позивач звернулася до Голосіївського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та зміну прізвища.
Свої позовні вимоги вона обґрунтовує тим, що вони з ОСОБА_2 перебувають у шлюбі, який зареєстровано 10 січня 2014 р. Відділом реєстрації актів цвільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області. Від даного шлюбу у сторін спільних дітей немає. Сімейне життя з відповідачем не склалося у зв`язку з відсутністю взаєморозуміння, різними поглядами на життя, шлюб та сім`ю. З 19 червня 2015 р. сторони окремо проживають та не ведуть спільне шосподарство. Сторони не підтримують шлюбних стосунків. Спільні спроби зберегти сім`ю бажаних результатів не дали.
Також позивач просила при реєстрації розірвання шлюбу присвоїти їй дошлюбне прізвище - « ОСОБА_3 ».
Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила суд позов задовольнити з підстав, викладених в поданій заяві.
Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся судом про місце і час слухання справи. Судова повістка повернулась до суду за закінченням терміну її зберігання.
На підставі ст.ст.128, 130 ЦПК України відповідач вважається належним чином повідомленим про місце і час судового розгляду.
На підставі ст. 280 ЦПК України та за згодою позивача суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи за відсутності відповідача.
В судовому засіданні встановлено, що 10 січня 2014 р. року між позивачем та відповідачем було укладено шлюб, який зареєстровано Відділом реєстрації актів цвільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, про що складено актовий запис № 05.
Від шлюбу подружжя спільних дітей не має.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя, шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
В силу положень ст.3 Сімейного кодексу України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права і обов`язки.
Судом встановлено, що сторони не підтримують шлюбних стосунків, з 2015 року окремо проживають та не ведуть спільне господарство, не пов`язані спільним побутом. Шлюб існує формально.
Зазначені обставини були встановлені при розгляді справи.
Таким чином, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, оскільки подальше існування сім`ї і примирення сторін є неможливим, сім`я існує формально.
Однак, не підлягають задоволенню вимоги про залишення позивачу прізвища « ОСОБА_3 » з наступних підстав.
Відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» у разі розірвання шлюбу в судовому порядку рішення суду, яке набрало законної сили, надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відмітка про розірвання шлюбу за рішенням суду робиться в паспортах або паспортних документах осіб, шлюб між якими розірвано, у разі їх звернення до органу державної реєстрації актів цивільного стану.
На підставі ст.16 зазначеного Закону, державна реєстрація зміни імені (прізвища, власного імені, по батькові) проводиться стосовно громадян України відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за заявою фізичної особи.
Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення вимог позивача щодо визначення її прізвища після розірвання шлюбу, оскільки, в даному випадку це не відноситься до компетенції суду.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.3, 10, 60, 212, 213, 214, 215, 218, 294 ЦПК України, суд
позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити частково.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 14.01.2014 р. Відділом реєстрації актів цвільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 05 - розірвати.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заява про перегляд заочного рішення може бути подана відповідачем протягом 30 днів з днія його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти дняв з моменту вручення йому повного заочного тексту рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя