ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

іменем України

11 червня 2019 року м. Чернігів

Унікальний номер справи № 728/175/19

Головуючий у першій інстанції - Пархоменко П. І.

Апеляційне провадження № 22-ц/4823/735/19

Чернігівський апеляційний суд у складі суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої - судді - Бобрової І.О.,

суддів - Висоцької Н.В., Шитченко Н.В.,

за участю секретаря - Шкарупи Ю.В.,

сторони справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Територіальна громада в особі Стрільницької сільської ради Бахмацького району Чернігівської області,

розглянув у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Бахмацького районного суду Чернігівської області від 02 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Стрільницької сільської ради Бахмацького району Чернігівської області про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини,

місце ухвалення рішення судом першої інстанції - м. Бахмач,

дата складання повного тексту рішення судом першої інстанції - 02.04.2019,

У С Т А Н О В И В:

29.01.2019 ОСОБА_1 звернувся з позовом до Територіальної громади в особі Стрільницької сільської ради Бахмацького району Чернігівської області, в якому просив визначити йому додатковий строк, терміном у два місяці для подання ним заяви про прийняття спадщини за законом після смерті дядька ОСОБА_2 . В обґрунтування своїх вимог зазначав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дядько ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилась спадщина, яка складається з двох земельних паїв, які належали покійному згідно із сертифікатами на право на земельну частку (пай). Зазначає, що рішенням Бахмацького районного суду від 11.02.2018 у справі № 2/728/585/18 встановлено юридичний факт, що ОСОБА_1 є племінником ОСОБА_2 Заповіт померлим ОСОБА_2 не складено, а за відсутності заповіту має місце спадкування за законом, так як він є єдиним спадкоємцем померлого. 09.10.2018 він звернувся до Бахмацької державної нотаріальної контори для оформлення спадкової справи, але йому було відмовлено у зв`язку з тим, що він не подав заяви про прийняття спадщини в шестимісячний строк, а тому він не вважається спадкоємцем, який прийняв спадщину. В обґрунтування причин пропуску строку зазначає, що він тривалий час хворів. У зв`язку з хронічним захворюванням нирок на момент останньої дати для подання заяви на прийняття спадщини (06.07.2009), в період з 01 по 14 липня 2009 року він знаходився на стаціонарному лікуванні в Борзнянській ЦРЛ. Вказаний факт підтверджується випискою з історії хвороби та довідкою про стаціонарне лікування.

Рішенням Бахмацького районного суду Чернігівської області від 02 квітня 2019 року в задоволенні позову відмовлено повністю.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду першої інстанції скасувати і ухвалити нове, яким задовольнити його позов в повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи. Скаржник зазначає, що до та після смерті дядька він проживав в м.Борзна та навіть не здогадувався, що у померлого було майно - дві земельні ділянки. Два сертифікати на право на земельну частку (пай) він знайшов випадково. Судом не повністю з`ясовано обставини у справі та не враховано те, що з 2015 року і по майже по 2019 рік не було встановлено родинних відносин позивача з покійним, через що він не міг звернутися до нотконтори. Скаржник також не може погодитись з висновком суду і щодо строку перебування його на стаціонарному лікуванні в період з 01 по 14 липня 2009 року, який, як вказав суд, не свідчить про наявність істотних труднощів для звернення із заявою до нотаріальної контори. Так, померлий ОСОБА_2 проживав в с.Стрільники Бахмацького району. Перебування на стаціонарному лікуванні в іншому району - Борзнянській центральній районній лікарні і стало перешкодою для подання заяви до нотаріальної контори Бахмацького району. Таким чином, відсутність на момент прийняття спадщини двох сертифікатів на земельні ділянки (паї), відсутність підтверджувального документу про те, що позивач є племінником померлого ОСОБА_2 , знаходження на стаціонарному лікуванні в період закінчення строку на прийняття спадщини, не дало об`єктивної можливості в шестимісячний термін для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, і на думку скаржника, це все є поважними причинами, пов`язаними з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього на вчинення цих дій.

Відповідач Територіальна громада в особі Стрільницької сільської ради своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалась.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали цивільної справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що надані позивачем докази не підтверджують тих обставин, які б свідчили, що він вчасно не звернувся до нотаріальної контори за прийняттям спадщини у зв`язку з об`єктивними, непоборними та істотними труднощами для нього.

Такі висновки суду першої інстанції повністю відповідають матеріалам справи, є законними та обґрунтованими, а наведені в апеляційній скарзі аргументи колегія суддів не вважає підставними, враховуючи наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.4).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на спадкове майно, що складається, зокрема, із земельних часток (паїв) на території колишнього КСП «ім.К.Маркса» Стрільницької сільської ради Бахмацького району Чернігівської області по 3,1 умовних кадастрових одиниць, що підтверджується сертифікатами на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_2 та серії НОМЕР_3 (а.с.14,15).

Заповіту померлий ОСОБА_2 не залишив.

Згідно із інформацією Бахмацької районної нотаріальної контори (а.с.23-24), спадкова справа до майна померлого ОСОБА_2 не відкривалася, оскільки ніхто зі спадкоємців не звертався із заявою про прийняття спадщини чи про відмову у її прийнятті.

Рішенням Бахмацького районного суду Чернігівської області від 13.03.2014, спадщина після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , що складається з прав на дві земельні частки (паї) відповідно до сертифікатів серії ЧН №0235716 та серії ЧН №0235709 визнана судом відумерлою та передана у власність територіальної громади с.Стрільники Бахмацького району.

Рішенням Бахмацького районного суду Чернігівської області від 11.12.2018 у справі № 728/1708/18 (а.с.5-8) встановлено юридичний факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є племінником ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 ). У встановленні факту проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права на дві земельні частки (паї) відмовлено.

Рішення в апеляційному порядку не переглядалось. Набрало законної сили та є чинним.

Листом Бахмацької районної державної нотаріальної контори № 2023 від 09.10.2018, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно - земельні ділянки (паї), оскільки останнім не було подано заяви про прийняття спадщини в 6-місячний строк та не надано інших документів про наявність законних підстав для спадкування (документів про родинний зв`язок або рішення суду про визнання факту проживання однією сім`єю) майна ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.9).

Згідно із довідкою Борзнянської центральної районної поліклініки б/н від 22.01.2019 та копії виписки із медичної карти позивач знаходився на стаціонарному лікуванні з 1 липня 2009 року по 14 липня 2009 року (а.с.11,10).

Згідно з положеннями ст.1265 ЦК України, ОСОБА_1 , з огляду на рішення Бахмацького районного суду Чернігівської області від 11.12.2018 у справі № 728/1708/18, являвся спадкоємцем п`ятої черги за законом.

Позивач заяву про прийняття спадщини, в строк передбачений ст. 1270 ЦК України, не подав.

Відповідно до положень ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України).

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі N 6-1486цс15 і підтримана в постанові Верховного Суду від 11.07.2018 у справі № 381/4482/16-ц

Закон встановлює єдину обставину за якої може бути визначено додатковий строк для подачі заяви для прийняття спадщини, це поважність причини його пропуску.

В своїй постанові № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», у п.п. 6 п. 24, Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що надані позивачем докази не підтверджують тих обставин, які б свідчили, що він вчасно не звернувся до нотаріальної контори за прийняттям спадщини у зв`язку з об`єктивними, непоборними та істотними труднощами для нього.

Із досліджених судом довідки Борзнянської центральної районної поліклініки б/н від 22.01.2019 та копії виписки із медичної карти вбачається, що позивач знаходився на стаціонарному лікуванні два тижні, а саме з 1 липня 2009 року по 14 липня 2009 року (а.с.11,10).

Інших даних про знаходження позивача з 15.07.2009 по день подачі позову - 29.01.2019 - у хворобливому стані, який унеможливлював звернення з позовом про встановлення додаткового строку для подачі заяви для прийняття спадщини, матеріали справи не містять.

Та обставина, що позивач чотири рази (2016-2017 роки) звертався до суду з ідентичними заявами про встановлення факту проживання однією сім`єю з ОСОБА_2 та в 2018 році з позовом про встановлення факту родинних відносин, не може свідчити про неможливість протягом встановленого законом 6-місячного строку звернутися із заявою про прийняття спадщини.

Посилання скаржника на те, що він не мав окрім сертифікатів жодного документа який вказував би на наявність родинних відносин з померлим, що перешкоджало зверненню до нотаріуса із завою про прийняття спадщини є безґрунтовними. За змістом п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, що була затверджена наказом Міністерства юстиції України 03.03.2004 N 20/5 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 3 березня 2004 р. за N 283/8882, яка діяла на час смерті спадкодавця, жодного додатку до письмової заяви про прийняття спадщини, яка подавалася особисто чи поштою до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини, не передбачалося. Документи на підтвердження ступеню спорідненості та документи щодо спадкового майна надавалися при вирішенні питання про видачу свідоцтва про прийняття спадщини (п.211 Інструкції).

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що позивачем не доведено поважності причин пропуску ним строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Згідно з ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглядаючи справу відповідно до ч.1 ст.367 ЦПК України, тобто в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що доводи викладені в апеляційній скарзі обґрунтованості судових висновків не спростовують, тому підстави для її задоволення відсутні.

Судове рішення постановлено з дотриманням норм матеріального і процесуального права. Підстави для його скасування відсутні.

Керуючись ст. 367, 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Рішення Бахмацького районного суду Чернігівської області від 02 квітня 2019 року залишити без змін, а апеляційну скаргу та доповнення до апеляційної скарги ОСОБА_1 - без задоволення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення

Судді Чернігівського апеляційного суду

І.О.Боброва

Н.В.Висоцька

Н.В.Шитченко

Повний текст складений 11.06.2019