04 березня 2019 року місто Чернігів
Справа №751/7522/18
Провадження№2/751/144/19
Н о в о з а в о д с ь к и й р а й о н н и й с у д м і с т а Ч е р н і г о в а
в складі: головуючого - судді Маслюк Н.В.
секретаря судового засідання Дасюк Н.В.
учасники справи:
відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3
треті особи: Комунальне підприємство «Новозаводське» Чернігівської міської ради, ОСОБА_4
представник позивача ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Чернігова в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Комунальне підприємство «Новозаводське» Чернігівської міської ради, ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_6 виклад позиції позивача
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди, в подальшому збільшила розмір позовних вимог (а.с.81) та просила стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 1 501 грн та моральну шкоду в розмірі 1 000 грн, завданої внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1, а також стягнути понесені судові витрати(а.с.46-49, 81).
Заявлені вимоги позивач обґрунтовує тим, що вона являється власником квартири АДРЕСА_2. Поверхом вище розташована квартира №26 в тому ж будинку, в якій мешкають відповідачі. Наприкінці серпня 2018 року, внаслідок халатного користування сантехнічними приладами мешканцями квартири №26, відбулось затоплення квартири №22, в результаті чого було пошкоджено стелі та стіну кухні. Відшкодувати завдану матеріальну шкоду в добровільному порядку відповідачі відмовляються. Зазначає, що у звязку із залиттям квартири вона зазнала моральної шкоди, оскільки були порушені її нормальні життєві звязки, її родина зазнала незручностей.
ІІ. Процесуальні дії у справі та заяви (клопотання) учасників справи, пояснення учасників справи в судовому засіданні.
Ухвалою суду від 04.12.2018 року відкрито провадження по вищевказаній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін і призначено перше судове засідання на 08.01.2019 року.
Ухвалою суду від 08.01.2019 року розгляд справи відкладено на 08 лютого 2019 року у звязку з неповідомленням відповідачів про дату, час і місце судового засідання.
Ухвалою суду від 08.02.2019 року розгляд справи відкладено у звязку із збільшенням розміру позовних вимог та неповідомленням відповідачів про день, час та місце розгляду справи.
У судове засідання позивач та представник позивача не прибули, про день, час та місце розгляду справи повідомлені, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без їх участі, уточнені позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.
Відповідачі у судове засідання не прибули, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися у встановленому порядку, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило, відзив на позовну заяву не подали.
З урахуванням вищевикладеного судом 04.03.2019 року постановлена ухвала про заочний розгляд справи, відповідно до положень ст. ст. 223 ч. 4, 280, 281 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Ш. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин
Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 28 квітня 2017 року ОСОБА_1 та ОСОБА_4 являються співвласниками квартири АДРЕСА_2 (а.с.87-89). Даний факт також підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.15-16).
Також з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що співвласниками квартири АДРЕСА_3 є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - відповідачі по справі (а.с.74-75).
30 серпня 2018 року в будинку №4 по вул. В.Чорновола у м. Чернігові, трапилось залиття квартири №22, внаслідок чого пошкоджено стелю та стіни на кухні, що підтверджується актом про залиття (а.с.17).
Причиною залиття є халатне користування сантехнічними приладами мешканцями квартири №26, як зазначено в акті від 30.08.2018 року.
Згідно висновку експерта №01-19 від 28.01.2019 року вартість відновлювального ремонту в квартирі АДРЕСА_2 становить 1 501 грн (а.с.82-86).
Із фотокарток, що знаходяться у висновку експерта, вбачається, що на стелі та стінах наявні пошкодження, сліди залиття, тріщини, здуття шару шпаклівки (а.с.102-104).
ІV. Норми права, які застосував суд та оцінка аргументів сторін
Згідно ст.ст. 177, 179 Житлового кодексу України - громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об'єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під'їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Згідно з ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до ч.4 ст. 319 ЦК України власність зобов'язує.
Статтями 322, 323 ЦК України встановлено, що власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Ризик випадкового знищення чи випадкового пошкодження (псування) несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом.
Право на відшкодування шкоди, згідно з вимогами ч.3 ст.386 ЦК України, має власник, права якого порушені.
Відповідно до ч.2 ст.22 ЦК збитками є витрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки): доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода).
Відповідно до ч. 1 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Відповідно до змісту ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
З боку відповідачів відзиву на позов не надійшло і суд виходить з об'єму наданих позивачем доказів відповідно до ст. ст. 76, 81 ЦПК України.
Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Враховуючи, що відповідачі не спростували презумпцію їх вини у заподіянні шкоди позивачу, матеріалами справи підтверджено факт залиття квартири позивача, тому відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України позовні вимоги підлягають задоволенню і з відповідачів в солідарному порядку на користь позивача слід стягнути 1 501 грн матеріальної шкоди.
В частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 1 000 грн, суд зазначає наступне.
Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством.
Статтею 23 ЦК України, встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права, яка полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншими ушкодженнями здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів.
Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» встановлено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження громадського життя, настанні негативних наслідків.
Згідно ст. 1167 ЦК України моральна шкода відшкодовується особою, яка заподіяла шкоду, якщо вона не доведе, що моральна шкода заподіяна не з її вини.
Розмір відшкодування визначається судом з урахуванням суті позовних вимог, характеру діяння особи, яка заподіяла шкоду, фізичних чи моральних страждань потерпілого, а також інших негативних наслідків.
У ході судового засідання безспірно встановлено, що позивачу внаслідок затоплення її квартири, що сталося з вини відповідачів, спричинено втрати немайнового характеру у вигляді страждань, порушення звичного способу життя та необхідності докладання додаткових зусиль для його відновлення.
Виходячи з принципу розумності та справедливості, а також адекватності завданим душевним та моральним стражданням позивача, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди також підлягають задоволенню.
V. Розподіл судових витрат
Відповідно до ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи.
До витрат, повязаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; повязані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; повязані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; повязані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Згідно із ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Позивачем сплачено судовий збір в сумі 1 409 грн (а.с.1,2) та витрати в сумі 3 000 грн за висновок експерта №01-19 (а.с.106), а тому враховуючи те, що позовні вимоги задоволені повністю, з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню в дольовому порядку судові витрати у розмірі 4 409 грн.
Щодо стягнення з відповідачів 1 400 грн витрат на правничу допомогу (а.с.107-108), суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 3 ст. 137 ЦПК України, для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
На обґрунтування стягнення витрат на правничу допомогу подано: ордер ЧН №058106 від 16.10.2018 року (а.с.43); договір про надання правової допомоги від 16.10.2018 року (а.с.44); квитанції про оплату послуг ОСОБА_5 від 16.10.2018 року та від 08.01.2019 року на суму 1 400 грн (а.с.107-108), копію акту про надання послуг за договором про надання правової допомоги від 16.10.2018 року (а.с.21).
Однак, в акті про надання послуг за договором про надання правової допомоги на суму 800 грн не зазначено скільки часу витрачено за окрему послугу та її ціну. На решту витрат на правову допомогу в розмірі 600 грн, в порушення положення ст.137 ЦПК України, до матеріалів справи взагалі не додано детального опису робіт, виконаних адвокатом, необхідних для надання правничої допомоги.
Також, положеннями ст.ст.13-15 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що адвокат може здійснювати адвокатську діяльність індивідуально, у складі адвокатського бюро і у складі адвокатського обєднання.
Оскільки адвокатом здійснюється індивідуальна адвокатська діяльність, то в силу п.65.7 ст.65 Податкового кодексу України і Порядку обліку платників податків і зборів, який затверджено наказом Міністерства фінансів України від 09 грудня 2011 року № 1588 з наступними змінами, він як самозайнята особа має бути зареєстрований як платник податків у податковій інспекції та мати довідку про взяття на облік платника податків (форми № 4-ОПП).
До матеріалів справи не надано довідку про взяття на облік платника податків ОСОБА_5
За вищезазначених обставин, слід відмовити у стягненні витрат на правничу допомогу в сумі 1 400 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 12-13, 19, 81, 141, 247, 258, 259, 265, 268, 273, 280, 288, 354, 355 ЦПК України, ст.ст.15, 16, 23, 322, 323, 1166, 1167, 1192 ЦК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Комунальне підприємство «Новозаводське» Чернігівської міської ради, ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири задовольнити.
Стягнути в солідарному порядку з ОСОБА_2, ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 1 501 (одну тисячу пятсот одну) грн матеріальної шкоди, 1 000 (одну тисячу) грн моральної шкоди, а всього 2 501 (дві тисячі пятсот одну) грн 00 коп.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 2 204 (дві тисячі двісті чотири) грн 50 коп, які складаються із: судового збору - 704 грн 50 коп, витрат за проведення експертного дослідження - 1 500 грн 00 коп.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 2 204 (дві тисячі двісті чотири) грн 50 коп, які складаються із: судового збору - 704 грн 50 коп, витрат за проведення експертного дослідження - 1 500 грн 00 коп.
У стягненні витрат на правничу допомогу відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст складено 07 березня 2019 року.
Суддя Н. В. Маслюк