Справа №560/784/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 березня 2019 року Дубровицький районний суд Рівненської області у складі:

головуючого - судді Сидоренко З.С.,

при секретарі судових засідань ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дубровиця за правилами загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом до відповідача ОСОБА_3 та просить:

- розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 31 січня 2015 року, актовий запис №160;

- після розірвання шлюбу надалі іменуватися дошлюбним прізвищем Сокол.

Свої вимоги мотивує тим, що 31 січня 2015 року між нею та відповідачем був зареєстрований шлюб. Від даного шлюбу у них народилася дитина син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спільного життя у них не склалося, оскільки між ними постійно виникали конфліктні ситуації. Стосунки напружені, що негативно впливає на виховання їхньої дитини. Вони не зійшлися характерами, між ними втрачене взаєморозуміння, взаємоповага. На спільні сімейні проблеми у них різні погляди. На даний час шлюб носить формальний характер. Вони проживають окремо один від одного, спільного господарства не ведуть, шлюбних стосунків не підтримують. Подальше спільне проживання та збереження шлюбу неможливі.

В судове засідання позивач ОСОБА_2 не з'явилася, подавши заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився, хоча про розгляд справи був повідомлений своєчасно та належним чином, про що свідчить оголошення про виклик до суду, розміщене на офіційному веб-сайті судової влади України.

У відповідності до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Однак, відповідач скористався своїм правом на у встановлені судом строки подав відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що не може погодитися з доводами позивача про те, що їхній шлюб існує лише формально. У них дійсно були суперечки в сім'ї, але у нього до дружини виключно почуття любові та поваги. Він дуже сумує за дружиною та сином та намагається зробити все можливе для збереження сім'ї. Він хоче зберегти сім'ю, щоб дитина росла в повній сім'ї, хоче бути поряд з сином, займатися його вихованням. Він хоче повернути взаєморозуміння та взаємоповагу з дружиною, вирішувати проблеми разом. Вважає, що є всі підстави для збереження сім'ї, тому просить у задоволенні позову про розірвання шлюбу відмовити.

Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін, оскільки у справі достатньо матеріалів про їхні права та взаємовідносини.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що 31 січня 2015 року між сторонами зареєстрований шлюб відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції у Житомирській області, про що складено відповідний актовий запис №160, що підтверджується наявним в матеріалах справи свідоцтвом про шлюб серії І-ТП № 121139 (а.с.4).

Як вбачається із копії свідоцтва про народження серії І-ТП №270170 від 10.09.2016 року (а.с.5) сторони мають дитину ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно до положень ст.51 Конституції України, ч.1 ст.24 СК України шлюб ґрунтується на добровільній згоді жінки та чоловіка, примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно із положеннями п.3 ч.2 ст.18, ст.51, ч.3 ст.56, ч.1 ст.110 СК України, дружина і чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань, при цьому способом захисту сімейних прав та інтересів, у тому числі, є право на припинення шлюбних відносин шляхом предявлення до суду позову про розірвання шлюбу одним із подружжя.

В ході розгляду справи судом встановлено, що за час сімейного життя у сторін склалася обстановка, що виключає можливість спільного проживання, почуття любові та поваги один до одного між сторонами втрачено, фактичні шлюбні відносини між ними припинені, примирення між подружжям та збереження сімї не можливо, так як це буде суперечити інтересам та волі обох сторін.

Окрім того, наданий сторонам ухвалою суду від 17 вересня 2018 року строк на примирення результатів не дав.

Як вказує у своїй заяві позивач, примирення між нею та відповідачем не відбулося, так як і істотних змін у їхньому спілкуванні.

При таких обставинах, суд дійшов до висновку, що сім'я розпалася остаточно і шлюб існує формально.

Приймаючи до уваги, що шлюб - це добровільний союз чоловіка та жінки, а сторони зберегти сім'ю не бажають, суд з урахуванням того, що розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка, після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті і майнові права, а також права їхньої дитини, враховуючи відсутність обставин, що перешкоджають розірванню шлюбу передбачених ч.2 ст.110 СК України, вважає за необхідне позов про розірвання шлюбу задоволити.

Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.51 Конституції України, ст.ст.18, 51, 56, 104, 105, 110, 112, 113, 115, 160 СК України, ст.ст. 12, 81, 141, 200, 247, 264, 265, 352, 354 ЦПК України суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задоволити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, зареєстрований 31 січня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції у Житомирській області, а/з №160.

Після розірвання шлюбу відновити позивачу дошлюбне прізвище - Сокол..

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Рівненського апеляційного суду.

У відповідності до підпункту 15.5) пункту 15 частини 1 Розділу ХШ Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: підпис.

З оригіналом згідно.

Голова Дубровицького

районного суду ОСОБА_5