Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/355/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2019 року м. Ржищів

Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючої- судді ОСОБА_1,

за участі:

секретаря Маламан Я.О.,

позивача - ОСОБА_2 (не з'явився),

представника позивача - ОСОБА_3,

відповідача - ОСОБА_4 (не з'явився),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,-

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2018 року позивач звернулась до Ржищівського міського суду Київської області із вказаним позовом, посилаючись на те, що рішенням Ржищівського міського суду Київської області від 23 грудня 2014 року розірвано шлюб між сторонами та стягнуто з ОСОБА_4 на користь позивача аліменти на утримання сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 1/4 частини всіх видів доходів (заробітку) щомісячно, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 30 вересня 2014 року до повноліття дитини.

З довідки-розрахунку від 01 листопада 2018 року № 2252, виданої Ржищівським міським ВДВС ГТУЮ у Київській області вбачається, що заборгованість ОСОБА_4 по виконавчому листу № 374/348/14-ц від 30 січня 2015 року станом на 01 листопада 2018 року складає 60 633 грн 25 коп. Посилаючись на формулу обрахування пені, що зазначена у постанові Верховного Суду від 25 квітня 2018 року по справі № 572/1762/15-ц, позивач зробила розрахунок пені за вказаною формулою та визначила, що розмір пені становить 415 392 грн. При цьому згідно ч.1 ст.196 СК України сума пені не може бути більшою, ніж 100 % заборгованості по аліментам.

Позивач просила стягнути з ОСОБА_4 на її користь неустойку (пеню) за несплату аліментів на утримання сина ОСОБА_5 згідно виконавчого листа № 374/348/14-ц від 30 січня 2015 року у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення за період з жовтня 2014 року по жовтень 2018 року включно, у сумі 60 633 грн 25 коп.

У судове засідання позивач не з'явилась, подавши заяву, у якій підтримала позовні вимоги, просила розглядати справу без її участі.

Представник позивача ОСОБА_3 в судовому засіданні позов підтримав.

Відповідач у судове засідання повторно не з'явився, хоча про дату, час та місце судового розгляду в силу ст. 128-130 ЦПК України вважається повідомленим належним чином, а саме: шляхом надсилання повістки на поштову адресу відповідача та шляхом розміщення оголошення про виклик на сайті суду, причини неявки суду не відомі, заяви про розгляд справи без його участі не надіслав

Судом встановлено наступне.

23 грудня 2014 року сторони розірвали шлюб, що підтверджується рішенням Ржищівського міського суду Київської області від 23 грудня 2014 року (а.с. 9-10).

Згідно копії виконавчого листа, виданого 30 січня 2015 року Ржищівським міським судом Київської області на підставі рішення Ржищівського міського суду Київської області від 23 грудня 2014 року, з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 стягнуто аліменти на утримання малолітнього сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 1/4 частини з усіх доходів (заробітку) щомісячно, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 30 вересня 2014 року і до повноліття дитини (а.с. 11).

ОСОБА_4 допустив заборгованість зі сплати аліментів, яка за період з жовтня 2014 року по жовтень 2018 року становить 60 633 грн. 25 коп., що підтверджується довідкою-розрахунком від 01 листопада 2018 року № 2252, виданою Ржищівським міським відділом ДВС ГТУЮ у Київській області (а.с. 12-13).

Вирішуючи питання про стягнення розміру пені суд виходить з такого.

Статтею 180 СК України встановлений обов'язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов'язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов'язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов'язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов'язання боржником. Після порушення боржником свого обов'язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов'язку сплатити аліменти.

Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобовязана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Статтею 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов'язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:

?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де:

?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Такий правивий висновок містить постанова Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц.

Застосований позивачем спосіб нарахування розміру неустойки (а.с. 3-5) відповідає наведеним вище правовим висновкам, отже, суд приймає до уваги розрахунок пені позивача, розмір якої за період з жовтня 2014 року по жовтень 2019 року становить 415392 грн.

Відповідно до п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилась з незалежних від нього причин, зокрема, у зв'язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального або сімейного стану платника аліментів, а за передбачених ст.197 СК України умов - повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості.

Враховуючи викладене вище, беручи до уваги матеріали справи, з яких не можливо встановити матеріальний та сімейний стан відповідача, крім того, відповідачем не подано доказів про те, що заборгованість зі сплати аліментів виникла не з його вини, та не подано доказів, які б могли бути взяті до уваги судом при визначенні розміру неустойки (пені), зменшення розміру пені тощо, тому, позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_4 підлягають до задоволення у повному обсязі.

Оскільки позивач звільнена від сплати судового збору на підставі п.3 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", тому відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача слід стягнути в дохід держави судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру (п. 1.2 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір"), що складає 768 грн 40 коп.

Керуючись ст. 180, 196,197 СК України, ст. 2, 4, 12, 81, 82, 128, 141, 247, 258, 259, 263-265, 268, 280-284, 353, 354, 430 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, - задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1, місце проживання за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2, місце проживання за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3), неустойку (пеню) за несплату аліментів на сина - ОСОБА_5, згідно виконавчого листа № 374/348/14-ц від 30 січня 2015 року, у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення, за період з жовтня 2014 року по жовтень 2018 року включно, у сумі 60 633 (шістдесят тисяч шістсот тридцять три) гривні 25 коп.

Стягнути з ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1, місце проживання за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2), в дохід держави судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 15 березня 2019 року.

Суддя