Ухвала

03 червня 2019 року

м. Київ

справа № 333/953/18

провадження № 61-10537ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ступак О. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою представника фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 14 січня 2019 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 07 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_3 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики та за зустрічним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсним договору позики,

ВСТАНОВИВ:

23 травня 2019 року представник фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подала касаційну скаргу на рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 14 січня 2019 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 07 травня 2019 року у вищевказаній справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки заявником сплачено судовий збір у меншому розмірі ніж встановлено Законом України «Про судовий збір».

Частиною третьою статті 3 ЦПК України встановлено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» з 01 січня 2018 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1 762,00 грн.

Згідно з абзацом другим підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою або фізичною особою - підприємцем позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу першого підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду юридичною особою або фізичною особою - підприємцем позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У випадку якщо в касаційному порядку оскаржується судове рішення, яке прийнято за наслідками розгляду первісного і зустрічного позовів, то якщо заявник не згоден із таким рішенням у частині розгляду вимог за обома зазначеними позовами, судовий збір має сплачуватися ним так само з урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічного позовів.

Як вбачається із тексту оскаржуваних судових рішень, у первісному позові ОСОБА_3 заявив одну вимогу майнового характеру (про стягнення боргу за договором позики).

У зустрічному позові фізична особа-підприємець ОСОБА_1 заявила одну вимоги немайнового характеру (про визнання недійсним договору позики).

Таким чином, за подання первісного позову підлягав сплаті судовий збір у розмірі 3 324,31 грн (332 431,65 грн ? 1%), а за подання зустрічного позову судовий збір у розмірі 1 762,00 грн.

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Оскільки рішення судів у цій справі, які прийняті за наслідками розгляду первісного і зустрічного позовів, оскаржуються заявником у частині розгляду вимог за обома зазначеними позовами, то розмір судового збору за подання касаційної скарги складає 10 172,62 грн ((3 324,31 грн + 1 762,00 грн) ? 200%).

До касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 6 806,62 грн.

Таким чином заявнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 3 366,00 грн (10 172,62 грн - 6 806,62 грн).

Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 38004897; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - 6007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; символ звітності банку - 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Крім того, касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду, оскільки до касаційної скарги не додано доказів на підтвердження повноважень представника.

Відповідно до положень статті 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи підтверджуються, зокрема, довіреністю фізичної або юридичної особи.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 02 червня 2016 року № 1401-VIII, яким Конституцію України доповнено статтею 131-2.

Так, згідно із частиною третьою статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Відповідно до підпункту 11 пункту 16-1 розділу ХV «Перехідні положення» Конституції України у редакції Закону України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 02 червня 2016 року представництво відповідно до пункту 3 статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 01 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 01 січня 2019 року.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Із змісту касаційної скарги та доданих до неї матеріалів убачається, що провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики та за зустрічним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсним договору позики, розпочато після набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», відтак відповідно до підпункту 11 пункту 16-1 «Перехідні положення» Конституції України представництво сторін у даній справі у суді касаційної інстанції відповідно до пункту 3 статті 131-1 та статті 131-2 Конституції України повинно здійснюватись виключно адвокатами.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Однак із доданої до касаційної скарги довіреності не вбачається, що особа, яку уповноважено представляти інтереси довірителя, є адвокатом.

Також, касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом, оскільки у її прохальній частині заявник просить скасувати рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 14 січня 2019 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 07 травня 2019 року, проте не зазначає, яке рішення має прийняти суд касаційної інстанції в результаті розгляду справи.

Таким чином, заявнику необхідно уточнити вимоги касаційної скарги та викласти їх відповідно до повноважень суду касаційної інстанції, передбачених статтею 409 ЦПК України. Також надіслати копії уточненої касаційної скарги та доданих матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Отже касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявникові строку для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу представника фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - ОСОБА_2 залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 03 липня 2019 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Ступак