Справа № 675/3349/18
Провадження № 2/675/209/2019
У Х В А Л А

04 червня 2019 року м. Ізяслав

Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі: головуючого - судді Пашкевича Р. В., з участю: секретаря судового засідання Гедзенюк В. В., прокурора Бондарук Т. Є., представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 Ф., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження у залі суду в м. Ізяслав цивільну справу за позовом заступника керівника Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання недійсним наказу та витребування земельної ділянки,

в с т а н о в и в :

У грудні 2018 року заступник керівника Шепетівської місцевої прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання недійсним наказу та витребування земельної ділянки, у якому просить: визнати недійсним наказ Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 11 листопада 2016 року № 22-30167-СГ, яким затверджено проект землеустрою та надано у власність ОСОБА_3 земельну ділянку загальною площею 2,0000 га (кадастровий номер НОМЕР_1 ) для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, що знаходиться за межами населених пунктів М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області; витребувати у ОСОБА_1 на користь держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області земельну ділянку загальною площею 2,0000 га (кадастровий номер НОМЕР_1 ) для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, що знаходиться за межами населених пунктів М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області.

Представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Лозюком С. Ф. подано до суду клопотання про зупинення провадження у даній справі до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 587/430/16-ц, яке він в судовому засіданні просить задовольнити.

У судовому засіданні прокурор Бондарук Т. Є. при вирішенні даного клопотання покладається на думку суду.

Заслухавши пояснення представника відповідача, думку прокурора, вивчивши клопотання та оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Пунктом 10 частини 1 статті 252 ЦПК України визначено, що суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Таким законом є Закон України від 14 жовтня 2014 року «Про прокуратуру».

У силу ч.ч. 3, 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Як передбачено ч.ч. 3, 5 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Звертаючись до суду з даним позовом на захист інтересів держави, заступник прокурора зазначив, що Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області є відповідачем у справі. Крім того, у спірних правовідносинах відсутній орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції, а тому прокурор є позивачем у справі.

Аналогічне правове питання щодо правомірності здійснення прокурором представництва інтересів держави у суді виникло під час розгляду Верховним Судом касаційної скарги заступника прокурора Сумської області на ухвалу Сумського районного суду Сумської області від 12 липня 2017 року про залишення позову Сумської місцевої прокуратури Сумської області без розгляду та ухвалу Апеляційного суду Сумської області від 14 вересня 2017 року у справі № 587/430/16-ц.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 6 лютого 2019 року справу № 587/430/16-ц за позовом Сумської місцевої прокуратури Сумської області про визнання незаконним і скасування наказів Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, визнання недійсним договору оренди земельної ділянки та повернення земельної ділянки передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду, оскільки вирішення вказаного правового питання викликає необхідність формування єдиної правозастосовної практики та є підстави для відступлення від висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 11 березня 2019 року прийнято до розгляду зазначену справу та призначено її до розгляду Великою Палатою Верховного Суду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

У даній цивільній справі позов поданий заступником керівника Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, тому для однакового застосування статті 23 Закону України «Про прокуратуру» у подібних правовідносинах провадження в даній справі слід зупинити.

Відповідно до пункту 14 частини першої статті 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктом 10 частини першої статті 252 цього Кодексу, до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Оскільки правовідносини у даній справі є подібними до правовідносин у справі № 587/430/16-ц, яка передана на розгляд Великої Палати Верховного Суду, суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 587/430/16-ц.

Керуючись ст.ст. 252, 253, 260 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Зупинити провадження у справі за позовом заступника керівника Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання недійсним наказу та витребування земельної ділянки до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 587/430/16-ц.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Хмельницького апеляційного суду через Ізяславський районний суд Хмельницької області протягом 15 днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Р. В. Пашкевич