Провадження № 2/638/2064/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.03.2019 Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді - Шестака О.І.,

за участю секретаря - Калінової А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до ОСОБА_1, третя особа: Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова,-

ВСТАНОВИВ:

Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради 27.07.2017 року звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_1, третя особа: Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, який 16.10.2018 року було уточнено.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує наступним:

Представник позивача зазначив, що спір у даній справі виник у зв'язку із тим, що відповідач без достатніх правових підстав ухилявся від укладення з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради обов'язкового в силу закону договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язання яке прямо передбачене чинним законодавством.

Відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої Департаментом ДАБІ у Харківській області від 24.02.2016 № ХК 57 ОСОБА_1 є замовником реконструкції нежитлових приміщень першого поверху № 1-1-:-1-9 та № 2-1-:-2-4 розміщених в житловому будинку АДРЕСА_3.

Відповідач є замовником реконструкції об'єкта будівництва, а отже, на ОСОБА_1, як на замовника поширюється дія Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VІ). Проведені відповідачем роботи з реконструкції нежитлових приміщень першого поверху № 1-1-:-1-9 та № 2-1-:-2-4 розміщених житловому будинку АДРЕСА_3 є такими будівельними роботами, за якими існує обов'язок з укладення відповідного договору.

За змістом статей 2, 10 Закону № 3038-VІ, статей 4, 9 Закону № 687-ХІV під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови.

Отже, реконструкція, здійснена відповідачем, охоплюється законодавчим визначення забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідач є замовником.

Відповідно до ст. 40 Закону № 3038-VІ замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участі створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об'єкту містобудування в експлуатацію.

Таким чином, обов'язок звернутися до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідне населеного пункту Законом № 3038-VІ покладено саме на замовника такого будівниці та укладання договору пайової участі є обов'язковим.

На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об'єкту ОСОБА_1 не виконала покладеного на неї Законом № 3038-VІ обов'язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернулася до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради заявою з приводу укладення такого договору.

Відповідачем до п. 22 декларації про готовність до експлуатації об'єкта внесено запис про те, що у зв'язку з реконструкцією приміщень без зміни зовнішньої конфігурації, та як наслідок, відсутності намірів забудови земельної ділянки, зазначати інформації щодо договору про пайову участь, відповідно до ст. 40 Закону № 3038-УІ, не потрібно. Проте, частина 4 ст. 40 Закону № 3038-VІ та пункт 1.7. Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, що затверджений рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 9 листопада 2011 року № 804 (надалі Порядок) не містить такої підстави для звільнення від пайової участі.

За приписами частини першої Закону № 3038-VІ пункту 1.6 Порядку реконструкція наявної забудови поряд з новим будівництвом об'єктів визначається як окремий вид забудови території.

Згідно з пунктом 2.5 Порядку замовник будівництва зобов'язаний не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію звернутися заявою до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської раї для укладення договору про пайову участь.

Неукладення замовником відповідного договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, не звільняє замовника від виконання власного обов'язку в натурі.

Оскільки згідно положень ст. 40 Закону № 3038-VI пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова зобов'язання з пайової участі є грошовим зобов'язанням, яке виникає з договірних відносин.

Відповідно до вказаного Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків.

Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладаються з Департаментом економіки та комунального майна. Типовий договір затверджено цим Порядком.

Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту.

Визначений Законом № 3038-VІ та Порядком пайової участі обов'язок відповідач не виконав та не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна для укладення відповідного договору про пайову участь.

Розділом 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова урегульоване питання залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору.

На виконання положень розділу 5 Порядку листом Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради листом від 07.02.2017 № 95/0/114-17 проінформовано відповідача про необхідність звернення до виконавчих органів Харківської міської ради для укладення договору про пайову участі у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Листом управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 23.03.2017 № 209/0/114-17 направлено до відповідача для розгляду та підписання два оригінали договору про пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Відповідей на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від ОСОБА_1, а ні до Департаменту економіки та комунального майна, а ні до Харківської міської ради не надходило.

Ухилення відповідача від укладення договору про пайову участь є порушенням зобов'язання, прямо передбаченого чинним законодавством. Невиконання такого зобов'язання не звільняє відповідача від обов'язку укласти договір про пайову участь, у тому числі при проведені реконструкції нерухомого майна.

Такою відмовою відповідач порушує права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання коштів пайової участі на розвиток створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

Статтею 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погодженні ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно з частиною 9 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; відповідальність сторін. Невід'ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Кошти пайової участі розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі ; прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами графіком, що визначається договором.

Відповідно до частини 5 ст. 40 Закону № 3038-VІ величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органі місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцево самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванні загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. У разі якщо загальна кошторис вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцево самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. Аналогічні норми містить Порядок про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. А саме п.п. 5.4. Порядку визначає механізм розрахунку величні пайової участі для замовників будівництва у разі ухилення від укладання договору яким передбачено, що у разі якщо загальна кошторисна вартості будівництва об'єкту не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвиті будівництва та житлово-комунального господарства України показниками опосередкованої вартості.

На момент складання проекту договору та направлення відповідачу пропозиції про укладення договору про пайову участь Департаменту економіки та комунальне майна Харківської міської ради не була відома загальна кошторисна вартість будівельних робіт з реконструкції нерухомого майна, визначена замовником згідно державними будівельними нормами, стандартами і правилами.

Під час судового засідання 19.09.2018 р. по справі представником відповідача до суду подано зведений кошторисний розрахунок вартості реконструкції на вказаний об'єкт.

За результатами розгляду наданої представником відповідача кошторисної документації Управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна відповідно до пунктів 3.1., 3.3. Порядку зроблено розрахунок величини пайової участі з урахуванням даних зведеного кошторисної розрахунку реконструкції нежитлових приміщень першого поверху № 1-1-:-1-9 та № 2-1-:-2-4 розміщених в житловому будинку АДРЕСА_3.

Враховуючи наведене, не змінюючи предмету та підстави позову, їх зміст та нормативно-правове обґрунтування, керуючись ст.ст. 42, 49 ЦПК України Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради уточнив позовні вимоги до ОСОБА_1 про визнання укладеним договору про пайову участь при реконструкції нежитлових приміщень першого поверху № 1-1-:-1-9 та № 2-1-:-2-4 розміщених в житловому будинку АДРЕСА_3, шляхом викладення п. 2.1.1. проекту договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова в такій редакції: «2.1.1. Здійснюють перерахування до бюджету м. Харкова (код платежу - 24170000, рахунок - 0002, МФО - 899998, код ЄДРПОУ - 37999649, банк - ГУДКСУ у Харківській області, одержувач - УДКСУ у місті Харкові Харківської області) коштів у розмірі 5611,98 грн. (п'ять тисяч шістсот одинадцять гривень 98 копійок), згідно з розрахунком величини пайової участі у розвитку інфраструктури міста Харкова».

Також, п. 5.5. Порядку передбачає, що у разі не укладання замовником договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова до введення об'єкта експлуатацію розмір пайової участі, розрахований у відповідності до п. 5.4. цього Порядку, збільшується на 10%.

Згідно п. 2.1.2. запропонованого договору кошти пайової участі замовників розвитку інфраструктури м. Харкова сплачуються єдиним платежем в повної суми єдиним платежем або частинами протягом 10 банківських днів з дня укладання даного договору.

Позивач звернувся до відповідача з листом від 03.03.2017 № 145/0/114-17 пропозицією укласти вказаний договір, додавши його проект (два примірник складений відповідно до типового договору, передбаченого Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, який містить всі істотні умови визначені Законом.

Відповідно до ст. 611 Цивільного кодексу у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Відповідно до п. 3.1. Типовою формою договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова пунктом 3.1. передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання «Замовником» обов'язків, передбачених п. 2.1. цього договору, «Замовник» сплачує до бюджету м. Харкова штраф у розмірі 25% від суми неперерахованих коштів у визначений термін.

Замовник будівництва, який після розгляду проекту договору незгоден з якимись його частинами, направляє до Департаменту економіки та комунального майна протокол розбіжностей (письмові вмотивовані зауваження) до договору, які Департамент розглядає протягом двадцяти днів (п. 5.7. Порядку).

Станом на цей час звернення щодо змін в істотні умови договору про пайову участь від відповідача до позивача або Харківської міської ради не надходило. Відтак спірний договір відповідає вимогам чинного законодавства та типовій формі.

Пунктом 5.11. Порядку також встановлено, що день набрання чинності рішенням суду вважається днем укладення відповідного господарського договору, якщо рішенням суду не визначено інше.

У відповідності із вищенаведеного позивач просить суд:

1. Позов Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до ОСОБА_1 про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог задовольнити в повному обсязі.

2. Визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між ОСОБА_1 (АДРЕСА_1; ідентифікаційний номер НОМЕР_1) та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, ) в наступній редакції;

ДОГОВІР №

про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова

м. Харків «___» __________ 201__ р.

Департамент економіки та комунального майна, іменований надалі «Департамент», в особі заступника міського голови - директора Департаменту економіки та комунального майна ОСОБА_2, що діє на підставі Положення про Департамент економіки та комунального майна, затвердженого рішенням 1 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 20.11.2015 № 7/15 «Про затвердження положень виконавчих органів Харківської міської ради 7 скликання» з однієї сторони, та ОСОБА_1, іменований надалі «Замовник», що діє на підставі паспорта серія МН 957300, виданого Дзержинським РВ ХМУ УМВС України 11.01.2008, з іншої сторони, на виконання Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури . міста Харкова, затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ряди від 09.11.2011 № 804 (із змінами), уклали цей договір про наступне.

1. Предмет договору

1.1. Цей договір регулює взаємовідносини між сторонами щодо пайової участі ^«Замовника» у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції нежитлових приміщень першого поверху № 1-1-:-1-9 та № 2-1-:-2-4 розміщених в житловому будинку АДРЕСА_3.

2. Обов'язки сторін

2.1. «Замовник»:

2.1.1. Здійснює перерахування до бюджету м. Харкова (код платежу - 24170000, рахунок - № 0002, МФО - 899998, , банк . Казначейство України (ЕАП), одержувач - УДКСУ у м. Харкові Харківської області) коштів у розмірі 5611,98 грн. (п'ять тисяч шістсот одинадцять гривень 98 копійок), згідно з розрахунком величини пайової участі у розвитку інфраструктури міста Харкова, який додається.

2.1.2. Сплачує пайовий внесок в повній сумі єдиним платежем або частинами протягом десяти календарних днів з дня укладання даного договору.

2.2. «Департамент»:

2.2.1. На запит «Замовника» надає лист про підтвердження факту повної сплати пайового внеску після остаточного розрахунку по укладеним договорам про пайову участь на підставі даних Департаменту бюджету і фінансів Харківської міської ради.

3. Відповідальність сторін

3.1. У разі невиконання або неналежного виконання «Замовником» обов'язків, передбачених п. 2.1. цього договору, «Замовник» сплачує до бюджету м. Харкова штраф у розмірі 25 % від суми не перерахованих коштів у визначений термін.

4. Час та дія договору

4.1. Договір набуває чинності з часу підписання сторонами або набрання чинності судового рішення щодо укладання цього договору, та діє до повного виконання сторонами своїх обов'язків за договором.

5. Зміна та розірвання договору

5.1. Зміна та розірвання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

5.2. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором.

5.3. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду.

5.4. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

5.5. Якщо судовим рішенням договір змінено або розірвано, договір вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності даним рішенням, якщо іншого строку набрання чинності не встановлено за рішенням суду.

6. Особливі умови

6.1.З питань, не передбачених цим договором, сторони керуються чинним законодавством України.

6.2. Умови договору можуть бути змінені або доповнені тільки з письмової згоди сторін і оформляються додатковою угодою до договору.

6.3. У випадку реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) будь-якої із сторін цього договору, права та обов'язки за цим договором переходять до правонаступників.

6.4. У разі зміни власника нерухомого майна, зазначеного в п. 1.1. договору, права - та обов'язки щодо виконання умов договору переходять до нового власника.

6.5. Спори, що виникають між сторонами при виконанні, розірванні, або припиненні договору, вирішуються у судовому порядку.

6.6. Договір набирає чинності з моменту його укладання і діє до моменту остаточного виконання сторонами своїх обов'язків за договором.

6.7. Цей договір складений у 2-х примірниках, які мають силу оригіналу.

7. Адреса та реквізити сторін

Від «Департаменту» Заступник міського голови - директор Департаменту економіки та комунального майна ______________________ОСОБА_2 61003, м. Харків, м-н Конституції, 7Від «Замовника» ОСОБА_1 ______________________(підпис) ПІБ АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1

3. Днем укладення договору вважати день набрання рішенням суду законної сили.

4. Стягнути витрати понесені на сплату судового збору у розмірі 1600,00 грн. з ОСОБА_1 (АДРЕСА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, , реєстрац. рахунок 3868, Банк ГУДКСУ у м. Харкові Харківської області, МФО банку: 851011).

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 26 вересня 2017 року відкрито провадження у справі.

Представник позивача з'явився у судове засідання, позовні вимоги з урахуванням уточнених підтримала в повному обсязі, просила суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Представник позивача в порядку ст.ст. 43, 179 ЦПК України подала через канцелярію суду відповідь на відзив відповідача, у якій зазначила наступне:

Заперечення відповідача є помилковими, не обґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню виходячи з наступного.

На думку позивача, помилковим є твердження відповідача про те, що він не залучається до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова так як є замовником будівництва аптеки як закладу медичного і оздоровчого призначення.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" (Закон № 3038-VІ), ст. 40 якого встановлений обов'язок пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури населеного пункту та визначено механізм його реалізації. Відповідно до вимоги ст. 40 Закону, замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти у часі створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Замовник, який має намір щодо реконструкції наявної забудови та території, зобов'язаний укласти договір про пайову участь у створенні та розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури до ведення об'єкта в експлуатацію. Обов'язок звернутися до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту Законом покладено саме на замовника такого будівництва, укладання договору пайової участі є обов'язковим.

Водночас, ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язань та вимог, які прямо передбачені Законом, приписи ст. 40 якого є імперативними та підлягають обов'язковому виконанню замовниками будівництва.

Відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої Департаментом ДАБІ у Харківській області від 24.02.2016 № ХК 57, ОСОБА_1 є замовником реконструкції нежитлових приміщень першого поверху № 1-1-:-1-4 та № 2-1-:-2-3 розміщених в житловому будинку АДРЕСА_3. Код будівлі 1230.9. ІІ категорія складності. Загальна площа 145,2 кв.м.

Згідно п.2 ч.4 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не залучаються замовники у разі будівництва будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення.

В свою чергу, на думку представника позивача, безпідставними є доводи відповідача щодо віднесення аптеки до об'єктів медичного і оздоровчого призначення у розумінні п.2 ч.4 ст.40 вищевказаного Закону та її звільнення від участі у розвитку інфраструктури міста.

Відповідно до п.16 Пояснень до Переліку закладів охорони здоров'я, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров'я України від 28 жовтня 2002 року № 385 «Про затвердження переліків закладів охорони здоров'я, лікарських, провізорських посад та посад молодших спеціалістів з фармацевтичною освітою у закладах охорони здоров'я», зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 12 листопада 2002 року за № 892/7180, аптека - заклад охорони здоров'я, основним завданням якого є забезпечення населення, закладів охорони здоров'я, підприємств, установ і організацій лікарськими засобами і виробами медичного призначення. Вказаним Переліком аптека віднесена до групи 3 «Фармацевтичні (аптечні) заклади» та відокремлена, зокрема, від групи 1 «Лікувально-профілактичні заклади», до яких включені лікарняні заклади, амбулаторно-поліклінічні заклади, заклади переливання крові, швидкої та екстреної медичної допомоги, санаторно-курортні заклади.

Закладом медичного призначення є спеціалізований лікувально-профілактичний заклад, у якому особам з тим чи іншим захворюванням надається повний спектр медичних послуг: діагностика, лікування, реабілітація після перенесених захворювань. До закладів оздоровчого призначення відносяться санаторії, будинки відпочинку, пансіонати (як для дорослих, так і змішані для дорослих та дітей), дитячі оздоровчі центри (як сезонні, так і постійно діючі) та комплекси цих закладів, туристичні бази, туристичні притулки, бази відпочинку та ін., незалежно від форм власності та відомчої належності.

Аптека є закладом охорони здоров'я, проте не відноситься до закладів медичного або оздоровчого призначення.

Наказом Державного комітету України по стандартизації, метрології та сертифікації (Держстандарту України) від 17.08.2000 № 507 затверджений Державний класифікатор будівель і споруд ДК 018-2000, згідно якого до будівель лікарень та оздоровчих закладів (клас 1264) включаються: заклади з надання медичної допомоги хворим та травмованим пацієнтам; санаторії, профілакторії, спеціалізовані лікарні, психіатричні диспансери, пологові будинки, материнські та дитячі реабілітаційні центри; лікарні навчальних закладів, шпиталі виправних закладів, в'язниць та збройних сил; будівлі, що використовуються для термального та соляного лікування, функціональної реабілітації, пунктів переливання крові, пунктів донорского грудного молока та т. ін.; лікарні багатопрофільні територіального обслуговування, навчальних закладів; лікарні профільні, диспансери; материнські та дитячі реабілітаційні центри, пологові будинки; поліклініки, пункти медичного обслуговування та консультації; шпиталі виправних закладів, в'язниць та збройних сил; санаторії, профілакторії та центри функціональної реабілітації; заклади лікувально-профілактичні та оздоровчі інші.

Віднесення до вказаного класу будівель (приміщень) аптеки Державний класифікатор будівель і споруд ДК 018-2000 не передбачає.

У п. 1 Декларації вказано код об'єкта: 1230.9 згідно класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000 (Будівлі торговельні інші), що не звільняє замовника від обов'язку перерахувати кошти пайової участі.

Відповідно до ст. 40 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" такі об'єкти будівництва не звільняються від сплати пайової участі.

Таким чином, відповідач є особою, на яку Законом покладено обов'язок взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної інфраструктури населеного пункту.

Представник відповідача з'явився у судове засідання, проти позову заперечували повністю, надали суду письмовий відзив на позов у якому просив суд відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог повністю.

Представник третьої особи Харківської міської ради у судове засідання не з'явився, про час, дату, місце судового розгляду повідомлявся своєчасно та належним чином, про що свідчать поштові документи та матеріали справи, причину неявки суду та ставлення до позову не повідомив. До суду від представника третьої особи надійшли письмові пояснення третьої особи по суті заявлених позовних вимог щодо визнання укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова (в порядку ст. 27 ЦПК України), у якому зокрема представник третьої особи просить суд Справу розглядати без участі Харківської міської ради, Ухвалити рішення яким вимоги Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради задовольнити повністю. Визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між ОСОБА_1 та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради в редакції, наведеній у позовній заяві.

Харківська міська рада зазначає, що ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язань та вимог, які прямо передбачені Законом, приписи ст. 40 якого є імперативними та підлягають обов'язковому виконанню замовниками будівництва. Такими умисними діями забудовника, на думку Харківської міської ради, порушуються права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання пайових внесків; також такими діями забудовника порушуються права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання коштів, пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

Харківська міська рада зазначає, що участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної інфраструктури населеного пункту в силу вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», є обов'язковою для замовників усіх видів будівництва незалежно від факту прийняття об'єкта до експлуатації, відмова замовника від укладення договору суперечить вимогам чинного законодавства, таким чином обумовлює право відповідного органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання обов'язку щодо пайової участі, в тому числі у судовому порядку шляхом зобов'язання укласти договір пайової участі.

Суд, дослідивши доводи позивача, її представника, відповідача, та оцінивши докази, представлені в матеріалах справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно зі статтею 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Згідно зі статтею 263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Європейський суд з прав людини наголошує, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право порушити в суді чи відповідному органі будь-який позов, який стосується його цивільних прав та обов'язків; таким чином, пункт передбачає «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу до суду, тобто право порушувати в судах позов для вирішення цивільного спору.

Відповідно до статті 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно частини 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 ЦК України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання.

Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений статтею 16 ЦК України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способами захисту цивільних прав і інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Правовідносини, що стосуються зобов'язання забудовника взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (Закон № 3038-VІ).

За змістом статей 2, 10 Закону № 3038-VІ, статей 4, 9 Закону № 687-ХІV під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови.

Зазначена правова позиція узгоджується з висновком Верховного Суду України викладеним у постанові Верховного Суду України від 22 березня 2017 року за результатами розгляду справи № 3-1553гс16 (908/312/16).

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 № 687-ХІV під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт.

За змістом ст. 1 Закону № 3038-VI замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву.

Відповідно до ст. 40 Закону № 3038-VІ замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участі створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об'єкту містобудування в експлуатацію.

Відповідно до частин 2, 3 статті 40 Закону № 3038-VІ замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

За змістом положень частини 1 статті 40 Закону № 3038-VІ порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

На виконання наведених вимог Закону № 3038-VІ рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 9 листопада 2011 року № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова до якого 22 травня 2013 року відповідним рішення виконавчого комітету Харківської міської ради внесено зміни (Порядок). Вказаний Порядок був прийнятий та оприлюднений Харківською міською радою. Положення Порядку не суперечать нормам статті 40 Закону, в судовому порядку не визнаний недійсним та не скасований, а тому відповідно до норм ч. 1 ст.144 Конституції України є нормативно-правовим актом, і є обов'язковим до виконання на території м. Харкова.

Згідно зі ст. 144 Конституції України та ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування при виконанні своїх функцій приймають рішення, які є обов'язковими для виконання на відповідній території. Положення Порядку не суперечать нормам статті 40 Закону № 3038-VІ.

Законом України від 9 квітня 2015 № 320-VІІІ «Про внесення змін і деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства статтю 40 Закону № 3038-VІ доповнено частиною 11 такого змісту: «інформація що договору про пайову участь та його виконання має зазначатися у декларації про готовність об'єкта до експлуатації або в акті готовності об'єкта до експлуатації».

Відповідно до вимог Постанови Кабінету Міністрів України № 461 від 13.04.2011 р. «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів» із змінами внесеними згідно з Постановами Кабінету Міністрів України від 08.09.2015 р. та від 21.10.2015 р. у п.22 Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-III категорії складності (додаток 3 до Порядку) та у п.12 Акта про готовність об'єкта експлуатації (додаток 9 до Порядку) в обов'язковому порядку замовником повинні зазначатися кошти пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, які повинні бути сплачені у повному обсязі, зазначенням дати укладення договору та документів, що підтверджують сплату пайової участі вловному обсязі, а для замовників, які до сплати пайової участі не залучаються зазначається підстава для звільнення.

За приписами частини першої Закону № 3038-VІ пункту 1.6 Порядку реконструкція наявної забудови поряд з новим будівництвом об'єктів визначається як окремий вид забудови території.

Згідно з пунктом 2.5 Порядку замовник будівництва зобов'язаний не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію звернутися заявою до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладення договору про пайову участь.

Згідно з частиною 9 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; відповідальність сторін. Невід'ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Кошти пайової участі розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі ; прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами графіком, що визначається договором.

Відповідно до частини 5 ст. 40 Закону № 3038-VІ величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органі місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцево самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванні загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. У разі якщо загальна кошторис вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцево самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Аналогічні норми містить Порядок про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. А саме п.п. 5.4. Порядку визначає механізм розрахунку величні пайової участі для замовників будівництва у разі ухилення від укладання договору яким передбачено, що у разі якщо загальна кошторисна вартості будівництва об'єкту не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвиті будівництва та житлово-комунального господарства України показниками опосередкованої вартості.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 на праві приватної власності належать нежитлові приміщення першого поверху № 1-1-:-1-9 та № 2-1-:-2-4 загальною площею 145,2 кв.м., що знаходяться в житловому будинку АДРЕСА_3 у м. Харків.

Департаментом ДАБІ у Харківській області 24.02.2016 р. зареєстрована декларація про готовність об'єкта до експлуатації № ХК 57 нежитлового існуючого приміщення під аптеку (код будівлі 1264.9 ІІ категорія складності), згідно якої ОСОБА_1 є замовником реконструкції нежитлових приміщень першого поверху № 1-1-:-1-9 та № 2-1-:-2-4 розміщених в житловому будинку АДРЕСА_3.

На виконання положень розділу 5 Порядку про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради листом від 07.02.2017 № 95/0/114-17 проінформовано ОСОБА_1 про необхідність звернення до виконавчих органів Харківської міської ради для укладення договору про пайову участі у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Листом від 03.03.2017 № 145/0/114-17 Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради звернувся до ОСОБА_1 з пропозицією укласти договір про пайову участі у розвитку інфраструктури м. Харкова, додавши його проект (два примірник складений відповідно до типового договору, передбаченого Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, який містить всі істотні умови визначені Законом № 3038-VІ.

Управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна листом від 23.03.2017 № 209/0/114-17 направило ОСОБА_1 для розгляду та підписання два оригінали договору про пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Згідно Зведеного кошторисного розрахунку вартості реконструкції нежитлових приміщень 1-ого поверху №1-1-:-1-9 и №2-1-:-2- розміщених в житловому будинку АДРЕСА_3 № 1, що складений у зв'язку із реконструкцією нежитлових приміщень 1-ого поверху №1-1-:-1-9 и №2-1-:-2- розміщених в житловому будинку АДРЕСА_3, загальна вартість реконструкції склала 51,01800 тис.грн.

Згідно із Розрахунком величини пайової участі ОСОБА_1 у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції нежитлових приміщень першого поверху № 1-1-:-1-9 та № 2-1-:-2-4 розміщених в житловому будинку літ. «АДРЕСА_3, що наданий суду позивачем, з урахуванням даних зведеного кошторисного розрахунку, загальний розмір пайової участі склав - 5611,98 грн., що розрахований як сума розміру пайової участі 5101,80 грн. (ПУ = К (В буд. заг. - В буд. інші - С буд. бюд.) - В буд. інж. мер.) та 510,18 грн. (збільшення розміру пайової участі згідно п. 5.5. Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова ПУ х10%).

На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об'єкту ОСОБА_1 не виконала покладеного на неї Законом № 3038-VІ обов'язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернулася до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради заявою з приводу укладення такого договору, мотивуючи споє рішення п. 22 декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої Департаментом ДАБІ у Харківській області від 24.02.2016 № ХК 57, у який було внесено запис про те, що у зв'язку з реконструкцією приміщень без зміни зовнішньої конфігурації, та як наслідок, відсутності намірів забудови земельної ділянки, зазначати інформації щодо договору про пайову участь, відповідно до ст. 40 Закону № 3038-VІ, не потрібно.

Суд не погоджується із даним твердженням на підставі того, що ч. 4 ст. 40 Закону № 3038-VІ та пункт 1.7. Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, що затверджений рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 9 листопада 2011 року № 804 не містять такої підстави для звільнення від пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Представник відповідача зазначав про те, що відповідач не залучається до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова так як є замовником будівництва аптеки як закладу медичного і оздоровчого призначення.

Суд не може погодитись із даним твердженням з наступних підстав.

Згідно п.2 ч.4 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не залучаються замовники у разі будівництва будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення.

Відповідно до п.16 Пояснень до Переліку закладів охорони здоров'я, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров'я України від 28 жовтня 2002 року № 385 «Про затвердження переліків закладів охорони здоров'я, лікарських, провізорських посад та посад молодших спеціалістів з фармацевтичною освітою у закладах охорони здоров'я», зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 12 листопада 2002 року за № 892/7180, аптека - заклад охорони здоров'я, основним завданням якого є забезпечення населення, закладів охорони здоров'я, підприємств, установ і організацій лікарськими засобами і виробами медичного призначення.

Цим Переліком аптека віднесена до групи 3 «Фармацевтичні (аптечні) заклади» та відокремлена, зокрема, від групи 1 «Лікувально-профілактичні заклади», до яких включені лікарняні заклади, амбулаторно-поліклінічні заклади, заклади переливання крові, швидкої та екстреної медичної допомоги, санаторно-курортні заклади. До закладів медичного призначення відносяться спеціалізовані лікувально-профілактичні заклади, у яких особам з тим чи іншим захворюванням надається повний спектр медичних послуг: діагностика, лікування, реабілітація після перенесених захворювань. До закладів оздоровчого призначення відносяться санаторії, будинки відпочинку, пансіонати (як для дорослих, так і змішані для дорослих та дітей), дитячі оздоровчі центри (як сезонні, так і постійно діючі) та комплекси цих закладів, туристичні бази, туристичні притулки, бази відпочинку та ін., незалежно від форм власності та відомчої належності.

Одже - аптека є закладом охорони здоров'я, проте не відноситься до закладів медичного або оздоровчого призначення.

Наказом Державного комітету України по стандартизації, метрології та сертифікації (Держстандарту України) від 17.08.2000 № 507 затверджений Державний класифікатор будівель і споруд ДК 018-2000, згідно якого до будівель лікарень та оздоровчих закладів (клас 1264) включаються: заклади з надання медичної допомоги хворим та травмованим пацієнтам; санаторії, профілакторії, спеціалізовані лікарні, психіатричні диспансери, пологові будинки, материнські та дитячі реабілітаційні центри; лікарні навчальних закладів, шпиталі виправних закладів, в'язниць та збройних сил; будівлі, що використовуються для термального та соляного лікування, функціональної реабілітації, пунктів переливання крові, пунктів донорского грудного молока та т. ін.; лікарні багатопрофільні територіального обслуговування, навчальних закладів; лікарні профільні, диспансери; материнські та дитячі реабілітаційні центри, пологові будинки; поліклініки, пункти медичного обслуговування та консультації; шпиталі виправних закладів, в'язниць та збройних сил; санаторії, профілакторії та центри функціональної реабілітації; заклади лікувально-профілактичні та оздоровчі інші.

Віднесення до вказаного класу будівель (клас 1264) аптеки, Державний класифікатор будівель і споруд ДК 018-2000 не передбачає.

У п. 1 Декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої Департаментом ДАБІ у Харківській області від 24.02.2016 № ХК 57 вказано код об'єкта: 1230.9 згідно класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000 (Будівлі торговельні інші).

Відповідно до п.2 ч.4 ст.40 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" такі об'єкти будівництва не звільняються від сплати пайової участі.

Суд вважає, що відповідач є особою, на яку Законом покладено обов'язок взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної інфраструктури населеного пункту та укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

До аналогічного висновку прийшла колегія суддів Вищого Адміністративного суду України, що викладено в ухвалі від 11.09.2017 р. по справі № К/800/343/14 (201/56/13-а).

Суд приходить до висновку, що ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язання яке прямо передбачене чинним законодавством.

Відповідач є замовником реконструкції об'єкта будівництва, а отже, на нього, як на замовника поширюється дія Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Проведені відповідачем роботи з реконструкції нежитлових приміщень першого поверху № 1-1-:-1-9 та № 2-1-:-2-4 розміщених житловому будинку АДРЕСА_3 є такими будівельними роботами, за якими існує обов'язок з укладення відповідного договору.

Неукладення замовником відповідного договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, не звільняє замовника від виконання власного обов'язку в натурі.

Згідно положень ст. 40 Закону № 3038-VI пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова зобов'язання з пайової участі є грошовим зобов'язанням, яке виникає з договірних відносин.

Відповідно до Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків.

Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладаються з Департаментом економіки та комунального майна. Типовий договір затверджено цим Порядком. Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту.

Визначений Законом № 3038-VІ та Порядком пайової участі обов'язок відповідач не виконав та не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна для укладення відповідного договору про пайову участь.

Розділом 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова урегульоване питання залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору.

Також, п. 5.5. Порядку передбачає, що у разі не укладання замовником договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова до введення об'єкта експлуатацію розмір пайової участі, розрахований у відповідності до п. 5.4. цього Порядку, збільшується на 10 %.

Згідно п. 2.1.2. запропонованого договору про пайову участі у розвитку інфраструктури м. Харкова, кошти пайової участі замовників розвитку інфраструктури м. Харкова сплачуються єдиним платежем в повної суми єдиним платежем або частинами протягом 10 банківських днів з дня укладання даного договору.

Відповідно до п. 3.1. Типовою формою договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова пунктом 3.1. передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання «Замовником» обов'язків, передбачених п. 2.1. цього договору, «Замовник» сплачує до бюджету м. Харкова штраф у розмірі 25% від суми неперерахованих коштів у визначений термін.

Відповідно до статті 11 ЦК України договір є підставою виникнення цивільних прав та обов'язків. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

Статтею 14 ЦК України встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавствства.

Стаття 15 ЦК України гарантує захист своїх цивільних прав в разі їх порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Захист цивільних прав та інтересів, що встановлений договором або законом міститься в ст. 16 ЦК України. А саме, п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК У країни передбачає спосіб захисту цивільних прав та інтересів як визнання права, особа, чиї права порушуються має право звернутись до суду за захистом свого права, яке підлягає захисту на підставі п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України шляхом визнання договору укладеним на умовах, передбачених нормативним актом, що містить відповідний обов'язок.

Згідно із ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до положень ст. 610 ЦК України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Відповідно до п. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до положень ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання.

Відтак, суд вважає, що позовні вимоги законні, обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі.

Згідно зі ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст.141 ЦПК України.

Керуючись Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Наказом Міністерства охорони здоров'я України від 28 жовтня 2002 року № 385 «Про затвердження переліків закладів охорони здоров'я, лікарських, провізорських посад та посад молодших спеціалістів з фармацевтичною освітою у закладах охорони здоров'я», Наказом Державного комітету України по стандартизації, метрології та сертифікації від 17.08.2000 № 507, яким затверджений Державний класифікатор будівель і споруд ДК 018-2000, Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 9 листопада 2011 року № 804 яким затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, ст. ст. 3, 11, 14, 15, 16, 509, 526, 549, 610, 612, 625, 6285 ЦК України, ст. ст. 3, 4, 10, 12, 13, 76-81, 82, 141, 206, 207, 247, 258-259, 263-265, 272, 273, 354 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до ОСОБА_1 про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог задовольнити в повному обсязі.

Визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між ОСОБА_1 (АДРЕСА_1; РНОКПП НОМЕР_1) та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, ) в наступній редакції;

ДОГОВІР №

про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова

м. Харків «___» __________ 201__ р.

Департамент економіки та комунального майна, іменований надалі «Департамент», в особі заступника міського голови - директора Департаменту економіки та комунального майна ОСОБА_2, що діє на підставі Положення про Департамент економіки та комунального майна, затвердженого рішенням 1 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 20.11.2015 № 7/15 «Про затвердження положень виконавчих органів Харківської міської ради 7 скликання» з однієї сторони, та ОСОБА_1, іменований надалі «Замовник», що діє на підставі паспорта серія МН 957300, виданого Дзержинським РВ ХМУ УМВС України 11.01.2008, з іншої сторони, на виконання Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури . міста Харкова, затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ряди від 09.11.2011 № 804 (із змінами), уклали цей договір про наступне.

1. Предмет договору

1.1. Цей договір регулює взаємовідносини між сторонами щодо пайової участі ^«Замовника» у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції нежитлових приміщень першого поверху № 1-1-:-1-9 та № 2-1-:-2-4 розміщених в житловому будинку АДРЕСА_3.

2. Обов'язки сторін

2.1. «Замовник»:

2.1.1. Здійснює перерахування до бюджету м. Харкова (код платежу - 24170000, рахунок - № 0002, МФО - 899998, , банк . Казначейство України (ЕАП), одержувач - УДКСУ у м. Харкові Харківської області) коштів у розмірі 5611,98 грн. (п'ять тисяч шістсот одинадцять гривень 98 копійок), згідно з розрахунком величини пайової участі у розвитку інфраструктури міста Харкова, який додається.

2.1.2. Сплачує пайовий внесок в повній сумі єдиним платежем або частинами протягом десяти календарних днів з дня укладання даного договору.

2.2. «Департамент»:

2.2.1. На запит «Замовника» надає лист про підтвердження факту повної сплати пайового внеску після остаточного розрахунку по укладеним договорам про пайову участь на підставі даних Департаменту бюджету і фінансів Харківської міської ради.

3. Відповідальність сторін

3.1. У разі невиконання або неналежного виконання «Замовником» обов'язків, передбачених п. 2.1. цього договору, «Замовник» сплачує до бюджету м. Харкова штраф у розмірі 25 % від суми не перерахованих коштів у визначений термін.

4. Час та дія договору

4.1. Договір набуває чинності з часу підписання сторонами або набрання чинності судового рішення щодо укладання цього договору, та діє до повного виконання сторонами своїх обов'язків за договором.

5. Зміна та розірвання договору

5.1. Зміна та розірвання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

5.2. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором.

5.3. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду.

5.4. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

5.5. Якщо судовим рішенням договір змінено або розірвано, договір вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності даним рішенням, якщо іншого строку набрання чинності не встановлено за рішенням суду.

6. Особливі умови

6.1.З питань, не передбачених цим договором, сторони керуються чинним законодавством України.

6.2. Умови договору можуть бути змінені або доповнені тільки з письмової згоди сторін і оформляються додатковою угодою до договору.

6.3. У випадку реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) будь-якої із сторін цього договору, права та обов'язки за цим договором переходять до правонаступників.

6.4. У разі зміни власника нерухомого майна, зазначеного в п. 1.1. договору, права - та обов'язки щодо виконання умов договору переходять до нового власника.

6.5. Спори, що виникають між сторонами при виконанні, розірванні, або припиненні договору, вирішуються у судовому порядку.

6.6. Договір набирає чинності з моменту його укладання і діє до моменту остаточного виконання сторонами своїх обов'язків за договором.

6.7. Цей договір складений у 2-х примірниках, які мають силу оригіналу.

7. Адреса та реквізити сторін

Від «Департаменту» Заступник міського голови - директор Департаменту економіки та комунального майна ______________________ОСОБА_2 61003, м. Харків, м-н Конституції, 7Від «Замовника» ОСОБА_1 ______________________(підпис) ПІБ АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1

Днем укладення договору вважати день набрання рішенням суду законної сили.

Стягнути з ОСОБА_1 (АДРЕСА_1; РНОКПП НОМЕР_1) на користь Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, , р/р 3868, Банк ГУДКСУ у м. Харкові Харківської області, МФО 851011) витрати понесені на сплату судового збору у розмірі 1600,00 грн.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не булоподано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 13 березня 2019 року.

Головуючий Шестак О.І.