Справа № 456/1918/19
Провадження № 2/456/1034/2019
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

04 червня 2019 року місто Стрий

Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Сас С. С. , розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Гаражного кооперативу «Явір» про відшкодування майнової і моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Гаражного кооперативу «Явір» та просить стягнути з відповідача на його користь 5265 грн. матеріальних збитків та 2000 грн. моральної шкоди.

Ухвалою суду від 23.05.2019 позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня вручення копії ухвали.

Вказану ухвалу позивачем було отримано 29.05.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

29.05.2019 ОСОБА_1 подав заяву про усунення недоліків, в якій просить відстрочити сплату судового збору у зв`язку з великою сумою сплати судового збору за моральними збитками та долучив квитанцію про сплату судового збору в розмірі 10 грн.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Пунктом 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 зазначено, що якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог (пункт 10 частини першої статті 80 ЦПК). При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Суд встановив, що при поданні даного цивільного позову позивач сплатив судовий збір у розмірі 760,00 грн. та доплатив 10,00 грн., тобто як за одну вимогу майнового характеру. Однак зі змісту позовної заяви видно, що така містить дві вимоги майнового характеру, кожна з яких у розумінні Закону України «Про судовий збір» є окремим об`єктом справляння судового збору. А тому, з метою усунення виявлених недоліків, позивач повинен доплатити решту суми судового збору.

У наявних квитанціях, які є документом про сплату судового збору, в розділі «Призначення платежу» зазначено «судовий збір за позовом ОСОБА_2 », втім позивачем у даній справі є ОСОБА_1 .

Окрім цього, заява позивача про відстрочення сплати судового збору до моменту ухвалення рішення по даній справи з мотивів великої суми сплати судового збору підлягає залишенню без задоволення, з наступних підстав.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як вбачається з наведеної норми, єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв`язку із цим обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Позивач просить відстрочити сплату судового збору, проте не надає жодного доказу, який би свідчив про його майновий стан та не вказує обґрунтовані підстави, з якими чинне законодавство пов`язує відстрочення сплати судових витрат, тому заява ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Отже, наведене вище свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам ЦПК та позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у строк встановлений судом.

Відповідно до ч. 3ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч.5ст.185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до ч. 6 ст.185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Відповідно до ч.7ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Беручи до уваги наведене, суддя дійшов висновку про повернення позовної заяви позивачу у зв`язку з не усуненням недоліків.

Керуючись ч.3 ст. 185 ЦПК України,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Гаражного кооперативу «Явір» про відшкодування майнової і моральної шкоди - визнати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала суду може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя С. С. Сас