У х в а л а

30 травня 2019 року

м. Київ

справа № 297/616/17

провадження № 61-10171 ск 19

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Берегівського районного суду Закарпатської області від 14 вересня 2017 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 04 квітня 2019 року в справі за позовом прокуратури Закарпатської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України до Берегівської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , треті особи: Закарпатське обласне управління лісового та мисливського господарства, державне підприємство «Берегівське лісове господарство», Косоньська сільська рада Берегівського району Закарпатської області, про визнання недійсним розпорядження та витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння,

В с т а н о в и в:

17 травня 2019 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Берегівського районного суду Закарпатської області від 14 вересня 2017 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 04 квітня 2019 року.

В касаційній скарзі ОСОБА_1 просить суд касаційної інстанції оскаржувані судові рішення скасувати і ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому розмірі.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт другий пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1,5 % ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт перший пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2017 року становить 1 600 грн.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Частиною третьою статті 6 вказаного Закону визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Поряд з цим, до касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору від 16 травня 2019 року року № 0.0..1 на суму 6 400 грн.

Однак, з матеріалів касаційного провадження не убачається вартість спірного майна (земельної ділянки), тому суд не має можливості перевірити розмір судового збору, який підлягає сплаті за вимогу майнового характеру, відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Таким чином, за подання касаційної скарги на рішення Берегівського районного суду Закарпатської області від 14 вересня 2017 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 04 квітня 2019 року, у разі сплати судового збору у розмірі меншому, ніж передбачено Законом України «Про судовий збір», з урахуванням сплачених 6 400 грн, необхідно доплатити судовий збір, суму якого необхідно самостійно розрахувати, виходячи із вартості спірної земельної ділянки, та на підтвердження надати суду докази її вартості.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Крім того, у порушення вимог пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі не зазначено номер засобу зв`язку ОСОБА_1 , адресу електронної пошти, та не вказано про їх відсутність.

Враховуючи наведене, ОСОБА_1 необхідно надати до суду відомості щодо номеру засобу зв`язку, адреси електронної пошти або якщо їх не має, вказати, що такі відсутні.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За змістом частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже касаційну скаргу ОСОБА_1 необхідно залишити без руху з наданням їй можливості усунути вищевказані недоліки.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У х в а л и в:

Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Берегівського районного суду Закарпатської області від 14 вересня 2017 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 04 квітня 2019 року, та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 27 червня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко