Справа № 513/679/19
Провадження № 2/513/475/19
Саратський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

12 червня 2019 року суддя Саратського районного суду Одеської області Бучацька А.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Успенівської сільської ради Саратського району Одеської області про тлумачення заповіту,

В С Т А Н О В И В:

10 червня 2019 року позивачка звернувся до суду з позовом до Успенівської сільської ради Саратського району Одеської області, в якому просить витлумачити зміст заповіту, посвідченого 01 серпня 2007 року секретарем виконавчого комітету Успенівської сільської ради Саратського району Одеської області Русавською Валентиною Семенівною, зареєстрованого в реєстрі за № 30, зазначивши про те, що її мати ОСОБА_2 на випадок смерті заповіла ОСОБА_1 земельну ділянку площею 3,31 га, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер НОМЕР_1 , яка розташована на території Успенівської сільської ради Саратського району Одеської області та належала спадкодавцю на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_2 , виданого 25 серпня 2004 року.

Позовні вимоги обґрунтувала тим, що 01 серпня 2007 року мати позивачки ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений секретарем Успенівської сільської ради Саратського району та зареєстрованого в реєстрі за № 30. В зазначеному заповіті вона зробила таке розпорядження: спадкоємцем належного їй житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 призначила ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , а спадкоємцем державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_2 призначила ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивачки ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно та позивачка у встановленому законом порядку та в строк звернулась до нотаріуса з заяво про прийняття спадщини за заповітом.

Однак, 16 травня 2019 року приватний нотаріус Сулаков І.І. відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері, через те, що заповіт не належним чином оформлений, з тексту заповіту не можливо встановити склад спадщини, оскільки в заповіті заповідається державний акт, а не земельна ділянка.

Позивачка зазначає, що під час складання заповіту її мати бажала заповісти позивачці земельну ділянку, належну їй на підставі державного акту серії НОМЕР_2 .

Також позивачка зазначила, що між спадкоємцями за заповітом: позивачкою та її братом ОСОБА_5 з приводу спадкування за зазначеним заповітом спору не має. Однак, нотаріус відмовляє їм у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, суд приходить до наступного.

Відповідно до частини 1 ст.187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Зміст позовної заяви не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, а саме: в позовній заяві не зазначенно щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, відповідно ст. 3 ЦПК України правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод чи інтересів.

Згідно зі ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

При цьому, враховуючи норми ст. ст. 27, 31 ЦПК України, позивач самостійно визначає предмет й підстави позову та на власний розсуд розпоряджається своїми правами щодо предмета позову.

З позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що позивачка просить розтлумачити складений ОСОБА_6 заповіт від 01 серпня 2007 року.

Відповідно до ч.1 ,2 ст. 1256 ЦК України тлумачення заповіту може бути здійснене після відкриття спадщини самими спадкоємцями.У разі спору між спадкоємцями тлумачення заповіту здійснюється судом відповідно до статті 213 цього Кодексу.

Отже, лише за умови, що сторонами не буде досягнуто згоди з приводу тлумачення тих чи інших положень заповіту, зокрема один із спадкоємців вважатиме, що його права в результаті такого тлумачення порушуються, така особа вправі звернутися до суду за офіційним тлумаченням змісту заповіту, яке може бути здійснене після відкриття спадщини самими спадкоємцями. У разі спору між ними тлумачення здійснюється судом відповідно до ст.213 ЦК.

В супереч вищевказаним вимогам позивачка у позовній заяві не виклала обставини щодо наявності спору між спадкоємцями та не зазначила доказів на підтвердження існування таких обставини, чи наявність підстав для звільнення від доказування. Зазначивши в якості відповідача Успенівську сільську раду, позивачка не вказала обставини з приводу яких між сторонами виник спір щодо тлумачення заповіту.

Крім того, у порушення вимог ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додані копії документів, які не засвідчені належним чином, що передбачено ст. 95 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовну заяву належить залишити без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків. Якщо позивачка у встановлений строк відповідно до ухвали суду не виконає зазначені вимоги, то на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України, заява буде вважатися неподаною і буде їй повернута.

Керуючись ст. ст.175, 177, 185, 258- 261 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до Успенівської сільської ради Саратського району Одеської області про тлумачення заповіту - залишити без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. І. Бучацька