№ справи687/1068/18
№2/687/21/2019
13 березня 2019 року Чемеровецький районний суд
Хмельницької області в складі:
головуючого судді - Борсука В.О.,
з участю секретаря - Цугель Т.В.,
з участю прокурора - Тустановської Н.В.,
розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду смт. Чемерівці цивільну справу за заявою виконувача обов'язків керівника Городоцької місцевої прокуратури в інтересах держави, в особі: Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Чемеровецька селищна рада про відшкодування шкоди, спричиненої навколишньому природному середовищу,
в с т а н о в и в:
У вересні 2018 року виконувач обов'язків керівника Городоцької місцевої прокуратури в інтересах держави, в особі: Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Чемеровецька селищна рада про відшкодування шкоди, спричиненої навколишньому природному середовищу.
Прокурор в підготовчому засіданні позов підтримала та просить призначити до судового розгляду.
Відповідач ОСОБА_1 в підготовче засідання не зявився, однак від нього надійшла заява, згідно якої позовні вимоги не визнає та просить розгляд справи проводити у його відсутності.
Відповідач ОСОБА_2 в підготовче засідання не зявився, однак від нього надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого позовні вимоги не визнає та просять розгляд справи проводити у його відсутності.
Відповідач ОСОБА_3 в підготовче засідання не зявився, однак про дату, час і місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку.
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог: Чемеровецька селищна рада в підготовче засідання не зявився, однак від нього надійшла заява, про розгляд справи у відсутності представника Чемеровецької селищної ради, щодо задоволення позову не заперечує.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовна заява повинна бути залишена без розгляду на підставі п.1 ч.1 ст. 257 ЦПК України.
Прокурором не доведено необхідність звернення до суду з позовною заявою в інтересах держави, в особі: Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області про відшкодування шкоди, спричиненої навколишньому природному середовищу, та не надано належних та допустимих доказів бездіяльності службових осіб Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області
У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Разом з тим, частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Таким чином, згідно з частиною третьою статті 23 Закону України Про прокуратуру прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;2) у разі відсутності такого органу.
Перший виключний випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний субєкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.
Не здійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого субєкта владних повноважень він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.
Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове зясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
Суд звертає увагу, що захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні субєкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного субєкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним субєктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.
Прокурор не може вважатися альтернативним субєктом звернення до суду і замінювати належного субєкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.
Відповідно до частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.
Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.
Прокурор зобовязаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного субєкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або субєктом владних повноважень.
Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому субєкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.
У разі відсутності субєкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право:
1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообовязкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих субєктів, у порядку, визначеному законом;
2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообовязкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.
Аналіз частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави стверджувати, що прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обгрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного субєкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від субєкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва.
Пункт 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, свідчить про те, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).
Ч. 3 ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом, чим декларується принцип "змагальності сторін у цивільному процесі".
Відповідно до ч.2 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.
Згідно п.1 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.
Статтею 47 ЦПК України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обовязки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи. Неповнолітні особи віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також особи, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обовязки в суді у справах, що виникають з відносин, у яких вони особисто беруть участь, якщо інше не встановлено законом.
Частиною 3,4 ст.56 ЦПК України, передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.
Так, прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі ст.367 ККУ (службова недбалість); докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовців, які займають посаду державної служби в органі влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обовязків, тощо).
В підготовчому засіданні не доведено необхідності захисту інтересів держави саме прокурором, а також не обгрунтовано підстави звернення до суду, зокрема, з позовною заявою про відшкодування шкоди, спричиненої навколишньому природному середовищу до суду, від імені субєкта владних повноважень, до компентенції якого віднесені відповідні повноваження, з наданням належних доказів, які би підтверджували встановлення прокурором наявності підстав для представництва у відповідності до статті 23 Закону України Про прокуратуру.
З урахуванням вищенаведеного суд приходить до висновку, що підстави для звернення прокурора з позовною заявою до суду в інтересах держави відсутні, а позовна заява підлягає залишенню без розгляду.
Керуючись п.1 ч.2 ст. 200, 257 ЦПК України, суд,-
постановив:
Позовну заяву виконувача обов'язків керівника Городоцької місцевої прокуратури в інтересах держави, в особі: Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Чемеровецька селищна рада про відшкодування шкоди, спричиненої навколишньому природному середовищу, залишити без розгляду.
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду.
У відповідності до п.п.15.5) п.п.15 п.1 Розділу XIII Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-технічної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Суддя Борсук В.О.