Головуючий суддя
в суді І інстанції Козіна С.М.
Єдиний унікальний № 374/194/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2019 року Ржищівський міський суд Київської області в складі:

головуючої судді Козіної С.М.,

за участі секретаря Проценко Ю.В.,

позивача ОСОБА_1 (не з`явилась),

відповідача ОСОБА_2 (не з`явився),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2019 року позивач звернулась до суду із вказаним вище позовом, посилаючись на те, що 11 вересня 2010 року між нею та ОСОБА_2 було укладено шлюб. Шлюб було зареєстровано Відділом реєстрації актів цивільного стану Ржищівського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 34 від 11 вересня 2010 року. Сторони спільних дітей не мають. Спільне життя між сторонами не склалося через відсутність спільних інтересів та взаєморозуміння між ними, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов`язки. Сторони втратили почуття любові та поваги один до одного. Сторони проживають окремо, не підтримують подружні відносини, не ведуть спільного господарства. Позивач вважає, що подальше збереження сім`ї та примирення неможливе. Позивач просила суд розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 11 вересня 2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Ржищівського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 34.

У судове засідання позивач не з`явилась, подавши заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримувала у повному обсязі.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив, заперечень проти позовних вимог не надіслав.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини заяви про розірвання шлюбу, суд вважає, що заява про розірвання шлюбу підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони припинили шлюбні відносини, не ведуть спільного господарства. Позивач на примирення не згодна, наполягала на розірванні шлюбу.

Згідно з копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 6 липня 2019 року (а.с. 7) виданого повторно, позивач та відповідач 11 вересня 2010 року уклали шлюб, який зареєстровано Відділом реєстрації актів цивільного стану Ржищівського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 34.

Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Відповідно до ст.ст. 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивачка не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Приймаючи до уваги доводи викладені в позовній заяві, та те що сторони не примирились, суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України шлюб між сторонами може бути розірвано, коли буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя суперечило б інтересам одного з них.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Отже, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають до задоволення.

Також на підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати в розмірі 768 грн. 40 коп.

За змістом ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст. 10, 105, 110, 112-114 Сімейного кодексу України, ст. 2, 4, 12, 81, 82, 141, 206, 247, 263-265, 273, 352, 354 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити у повному обсязі.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Ржищівського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 34 від 11 вересня 2010 року, - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ), на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 ), кошти на відшкодування судового збору у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя