ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1827/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"13" травня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Мицик Ю.С.
при секретарі Пугач Д.С.
за участю позивача ОСОБА_1
відповідач не з`явилася
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1 ) звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - відповідач, ОСОБА_2 ) про визнання її такою, що втратила право користування жилим приміщенням.
Свої вимоги мотивувала тим, що відповідач не проживає в АДРЕСА_1 з червня 1999 року, сплату за комунальні послуги не здійснює. В своїх позовних вимогах позивач просила суд визнати ОСОБА_2 , зареєстровану за вказаною вище адресою, такою, що втратила право користування жилим приміщенням.
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 14 грудня 2018 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін для розгляду справи по суті в судовому засіданні.
В судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги, вважала їх обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі та не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, відзив на позов не надіслала, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила, заяви про розгляд справи у її відсутність до суду не надходило.
На підставі викладеного, суд приходить до висновку про можливість ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів у відповідності до приписів ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України), оскільки позивач не заперечувала проти вирішення справи саме таким чином.
Заслухавши пояснення позивача, допитавши свідків та дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 є власником 2/3 частин квартири АДРЕСА_1 , з яких 1/3 частина належить їй на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 22 березня 2000 року, а 1/3 частина - на підставі договору дарування частини квартири від 28 квітня 2012 року, копії яких наявні в матеріалах справи.
Зі свідоцтва про право власності на житло, виданого 22 березня 2000 року, вбачається, що 1/3 частина вищевказаної квартири належить ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується наявною в матеріалах справи копією свідоцтва про смерть.
Відповідно до ч. 1 ст. 316 Цивільного кодексу України (далі по тексту - ЦК України) правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. А ч. 1 ст. 317 цього Кодексу встановлено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Згідно ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до витягу наданого Реєстром територіальної громади м. Києва від 23 листопада 2018 року, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована в АДРЕСА_1 .
Частиною 1 ст. 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. А відповідно до ст. 391 цього Кодексу власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Згідно з ч. 2 ст. 405 Цивільного кодексу України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Тобто, за аналізом вказаної правової норми право користування житлом членом сім`ї власника житла втрачається виключно у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
З наданих в судовому засіданні пояснень позивача вбачається та встановлено судом, що 2/3 частини зазначеної квартира належить позивачу на праві власності, відповідач, яка є її онукою, з червня 1999 року у спірній квартирі квартирі не проживає, квартплату та комунальні послуги не сплачує, квартирою не цікавиться, поточний ремонт не здійснює.
Водночас, в судовому засіданні факт не проживання відповідача в вищезазначеній квартирі підтвердили свідки ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які є сусідами позивача. У своїх показах свідки зазначили, що ОСОБА_2 ніколи не проживала в квартирі позивача.
Аналізуючи зібрані по справі докази суд приходить до висновку про те, що вимоги позивача про визнання відповідача такою, що втратила право користування житловим приміщенням є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню; обставини, що спростовують позовні вимоги судом не встановлені.
Судові витрати відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України покладаються на відповідача.
Керуючись ст. ст. 10, 12, 13, 81, 83, 141, 258, 263, 265, 268, 279, 280, 354-356 ЦПК України, на підставі ст. 405 ЦК України, суд
Позовні вимоги - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп.
Заочне рішення може бути переглянуто Дарницьким районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.
Позивач має право оскаржити рішення до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо рішення було проголошено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .
Повний текст рішення суду виготовлено 22.05.2019.
Суддя: Ю.С. Мицик