Справа № 629/6521/18
Номер провадження 2/629/350/19
13.03.2019 року м. Лозова
Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі: головуючого судді - Мицик С.А., за участю секретаря судового засідання - Заводяної О.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Лозівської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -
Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк в три місяці на подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті її батька ОСОБА_2, померлого 06 квітня 2005 року. В обґрунтування позову зазначила, що 06 квітня 2005 року помер її батько ОСОБА_2, після смерті якого відкрилася спадщина, яка складається з 1/5 частини квартири, розташованої за адресою: Харківська область, м.Лозова, м-н 4АДРЕСА_1. Позивачка є єдиною спадкоємицею, інших спадкоємців, передбачених чинним законодавством, у спадкодавця не має, заповіт від імені спадкодавця не складався. Зазначила, що після смерті батька, на протязі шестимісячного строку, разом з нині покійною матірю звернулись до державної контори з приводу оформлення спадщини, де нотаріусом було розяснено, що оскільки батько і мати (як чоловік і дружина) разом мешкають, є співвласниками однієї квартири, то будь-які заяви про прийняття спадщини подавати не потрібно. Розяснено, що частина квартири батька фактично перейде до його дружини, тобто її матері, і вже після смерті останньої її спадкодавець зможе оформити цілу частину квартири. Після смерті матері, яка померла 27 квітня 2018 року, при оформленні спадщини виявилося, що батько був зареєстрований в іншому будинку, тому мати не успадкувала належну батькові частину квартири. У звязку з вищевикладеними обставинами своєчасно не було подано до нотаріуса заяву про прийняття спадщини після смерті батька, при зверненні до нотаріуса останнім надана постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії у звязку з пропуском строку для прийняття спадщини. У звязку з чим, просила визначити їй додатковий строк -три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2, померлого 06.04.2005 року.
Позивачка у судове засідання не з'явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримала та просила його задовольнити.
Представник відповідача у судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, просив вирішити справу на розсуд суду.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.
З копії свідоцтва про одруження серії VIII-YP №628047, актовий запис №204, вбачається, що 17 жовтня 1965 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було укладено шлюб. Дружині після укладення шлюбу було присвоєно прізвище «Давискиба» (а.с.11).
Згідно копії свідоцтва про народження батьком ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, є ОСОБА_2, матірю - ОСОБА_5 (а.с.13).
Згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу серії ІІІ-ВЛ №431074, актовий запис №76, дошлюбне прізвище ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, - «Давискиба» (а.с.12).
ОСОБА_2 помер 06 квітня 2005 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ВЛ №011955, виданого ОСОБА_6 сільської радою с.Домаха Лозівського району Харківської області, актовий запис про смерть №10 (а.с.9).
Відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло від 02.09.1997 року, посвідчене Лозівським бюро технічної інвентаризації, двокімнатна квартира, розташована за адресою: Харківська область, м. Лозова, м-н 4АДРЕСА_1, належить на праві сумісної спільної власності ОСОБА_5 та членам її сім'ї: ОСОБА_2, ОСОБА_1, ОСОБА_7, ОСОБА_8 (а.с.15).
ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, померла 27 квітня 2018 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ВЛ №633769, виданого Лозівським міськрайонний відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис про смерть №298 (а.с.10).
Постановою в.о. державного нотаріуса Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області ОСОБА_9 від 12.11.2018 року за №1760/02-31 ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно після смерті ОСОБА_2, померлого 06 квітня 2005 року (а.с.8).
З інформаційної довідки в.о. завідуючої Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області ОСОБА_9 від 17.12.2018 року за №1985/01-16 та інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №54519419 від 17.12.2018 року вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2, померлого 06.04.2005 року, Лозівською державною нотаріальною конторою Харківської області не заводилась.
Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Норми ст.1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК. Статтею 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст.1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Позивачка, як на підставу поважності пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, посилається на ту обставину, що після смерті батька, на протязі шестимісячного строку, вона разом з нині покійною матірю звернулись до державної контори з приводу оформлення спадщини, де нотаріусом було розяснено, що оскільки батько і мати (як чоловік і дружина) разом мешкають, є співвласниками однієї квартири, то будь-які заяви про прийняття спадщини подавати не потрібно. Розяснено, що частина квартири батька фактично перейде до його дружини, тобто її матері, і вже після смерті останньої її спадкодавець зможе оформити цілу частину квартири. Після смерті матері, яка померла 27 квітня 2018 року, при оформленні спадщини виявилося, що батько був зареєстрований в іншому будинку, тому мати не успадкувала належну батькові частину квартири. У звязку з вищевикладеними обставинами своєчасно не було подано до нотаріуса заяву про прийняття спадщини після смерті батька.
Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм та встановлених судом обставин, суд вважає можливим встановити позивачці додатковий строк на звернення із заявою про прийняття спадщини.
Керуючись ст.ст.13,81,258,265,268 ЦПК України, ст.ст.1269,1270,1272 ЦК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Лозівської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті 06.04.2005 року ОСОБА_2 (місце реєстрації смерті ОСОБА_6 сільська рада с. Домаха Лозівського району Харківської області, актовий запис №10 від 07.04.2005 року), в три місяці, починаючи з дня набрання цим рішенням суду законної сили.
Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя С.А.Мицик