УХВАЛА

15 березня 2019 року

м. Кропивницький

справа № 405/1593/18

провадження № 22-з/4809/31/19

Кропивницький апеляційний суд у складі судді Єгорової С.М., розглянувши усну заяву ОСОБА_1 про відвід складу суду:головуючому судді: Черненку В.В., суддям: Авраменко Т.М., Суровицькій Л.В., у цивільній справі за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції у Кіровоградській області на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 23 листопада 2018 року за участю судді Шевченко І.М. за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Кіровоградській області, Державної казначейської служби України про стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

РішеннямЛенінського районного суду м. Кіровограда від 23 листопада 2018 року частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Кіровоградській області, Державної казначейської служби України про стягнення моральної шкоди. Стягнуто на користь ОСОБА_1 із Державного бюджету України шляхом списання коштів з Єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України через Державну казначейську службу України у відшкодування моральної шкоди 5000 грн.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, Головне управління Національної поліції у Кіровоградській області подало апеляційну скаргу, в якій ставить питання про скасування рішення суду першої інстанції і ухвалення нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 21 січня 2019 року відкрито апеляційне провадження у справі.

Протоколом автоматизованого визначення складу колегії суддів від 05.02.2019 року визначено склад колегії: головуючий суддя (суддя-доповідач) - Черненко В.В., судді: Авраменко Т.М., Суровицька Л.В.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 05 лютого 2019 року справу призначено до розгляду на 10:30 год. 14 березня 2019 року.

В судовому засіданні ОСОБА_1 звернулася з усною заявою про відвід складу колегії суддів: головуючому судді - Черненку В.В., суддям: Авраменко Т.М., Суровицькій Л.В.

Усну заяву про відвід мотивувала наявністю обставин, що викликають сумніви в неупередженості складу колегії суддів, а також зазначила, що колегія суддів є корумпованою та в неї є недовіра до даних суддів.

ОСОБА_1 відмовилася надати суду письмову заяву про відвід суддям, що підтверджується технічним записом фіксування судового засідання від 14 березня 2019 року.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: головуючого судді - Черненка В.В., суддів: Авраменко Т.М., Суровицької Л.В. - відмовлено у задоволенні усної заяви ОСОБА_1 через необгрунтованість заявленого відводу.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обгрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необгрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями дану справу передано судді Єгоровій С.М. для вирішення усної заяви ОСОБА_1 про відвід складу суддів.

Розглянувши питання відводу складу колегії суддів: головуючому судді - Черненку В.В., суддям: Авраменко Т.М., Суровицькій Л.В., вважаю, що підстави для задоволення усної заяви ОСОБА_1 про відвід зазначеного складу суддів відсутні.

Статтею 36 ЦПК України визначено перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Статтею 39 ЦПК України передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим. Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов'язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку, що критерієм порушення суб'єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, чи щодо особи або дій заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо.

Стосовно об'єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об'єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об'єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Заявлений усно ОСОБА_1 відвід колегії суддів ґрунтується на її недовірі складу колегії суддів, однак обставини, які б могли свідчити про упередженість або необ'єктивність цих суддів, зацікавленість у результатах розгляду апеляційної скарги, не наведені.

Усі посилання носять характер непідтверджених припущень, що не знайшли свого правового обгрунтування.

Враховуючи викладене, усна заява ОСОБА_1 про відвід складу колегії суддів:головуючого судді Черненка В.В., суддів: Авраменко Т.М., Суровицької Л.В., підлягає залешенню без задоволення.

Керуючись ст.ст. 36, 40, 260, 261, 389 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд у складі судді Єгорової С.М.

УХВАЛИВ:

Усну заяву ОСОБА_1 про відвід складу суду:головуючого судді Черненка В.В., суддів: Авраменко Т.М. та Суровицької Л.В., залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду С.М. Єгорова