Провадження № 2/712/233/19
Справа № 712/9213/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 березня 2019 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді ПИРОЖЕНКО С.А.

при секретарі ТІТОВА О.І.

з участю адвоката ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання представника ОСОБА_2 управління Національної поліції в Черкаській області про зловживання позивачем процесуальними правами у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення та про звільнення з роботи, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

В ході розгляду справи через канцелярію суду представником відповідача було заявлено клопотання про зловживання позивачем процесуальними правами, оскільки позивачем подано ідентичний позов з тим самим предметом спору та з тих самих підстав до того самого відповідача до Придніпровського районного суду м.Черкаси, що є зловживанням процесуальними правами. Просила вжити заходів, на підставі ст. 44 ЦПК України, накласти штраф на позивача, відповідно до ст. 148 ЦПК України. В судовому засіданні представник відповідача вказане клопотання підтримала та просила задовольнити.

Позивач та адвокат ОСОБА_1 в судовому засіданні проти задоволення вказаного клопотання заперечували.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позивач своїми процесуальними правами не зловживав, з наступних підстав.

ЄСПЛ застосовує положення, передбачене ч.3 ст.35 Європейської Конвенції з прав людини, де вказано, що Суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на подання заяви.

Питання щодо наявності чи відсутності зловживання правом на подання заяви вирішується Судом у кожному конкретному випадку окремо. Проте, за загальним правилом, яке міститься у справі "Миролюбов та інші проти Латвії" (рішення від 15.09.2009), про зловживання правом у розумінні п. 3 ст. 35 Конвенції мова йде у тих випадках, коли поведінка заявника, яка явно не відповідає призначенню гарантованого Конвенцією права на звернення до Суду, порушує встановлений порядок роботи Суду або ускладнює належний перебіг розглядів справ. При цьому Суд наголошує, що визнання заяви неприйнятною з мотивів зловживання правом на подання заяви є винятковим процедурним заходом (пункти 62, 65).

Зловживання правом - це особливий вид правової поведінки, який полягає у використанні особою своїх прав у недозволені способи, що суперечать призначенню права, внаслідок чого завдаються збитки (шкода) суспільству, державі, окремій особі.

Стримування зловживання правом - це боротьба не з самою поведінкою, а з конкретними проявами правової поведінки, що завдають шкоди суспільству й особі.

ЄСПЛ визнає неприйнятними заяви, на підставі зловживання правом, якщо вони позбавлені серйозних підстав та є явно сутяжними, тобто повторюють зміст тих скарг, щодо яких судом раніше було прийнято рішення про їх неприйнятність. Зокрема, у справі "Філіс проти Греції" (рішення від 17.10.1996) Комісія встановила, що заявник уже неодноразово подавав скарги щодо аналогічних або пов'язаних одне з одним питань та відмітила, що такі дії є умисними, так як в багатьох випадках заявник був докладно проінформований особисто про дію Конвенції. Комісія стверджує, що вирішення низки необґрунтованих і сутяжних заяв обумовлюють непотрібну роботу, яка є несумісною з реальними функціями Суду та заважає їх здійсненню, а тому вказані вище дії заявника є зловживанням правом.

Нормами ст. 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: необґрунтоване або штучне об'єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд не вважає, що позивачем здійснено зловживання процесуальними правами.

Враховуючи, що судом не визнано зловживання позивачем процесуальними правами, вважаю що підстави для вжиття заходів відповідно до ст.44 ЦПК України та накладення штрафу згідно статті 148 ЦПК України відсутні.

Керуючись ст.ст. 44, 258-260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 управління Національної поліції в Черкаській області про зловживання позивачем процесуальними правами у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення та про звільнення з роботи, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

ГОЛОВУЮЧИЙ :