КИЇСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ справи: 759/4479/17
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/7347/2019
Головуючий у суді першої інстанції: Сенько М.Ф.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 червня 2019 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Немировської О.В.

суддів - Ящук Т.І., Чобіток А.О.

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства страхова компанія «Арма» до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди в порядку регресу,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 11 березня 2019 року,

встановив:

у березні 2017 року позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив суд стягнути на його користь з відповідача 10 189 грн. 56 коп. матеріальної шкоди та судові витрати.

Заочним рішенням Святошинського районного суду м.Києва від 18 вересня 2017 року позов було задоволено, стягнуто з відповідача на користь позивача 10 189 грн. 56 коп. та судовий збір.

У грудні 2018 року представник відповідача подав до суду заяву про перегляд заочного рішення, яку ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 28 січня 2019 року було залишено без руху.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 11 березня 2019 року заяву про перегляд заочного рішення було повернуто.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, представник відповідача подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм процесуального права.

Частиною 2 ст. 367 ЦПК України визначено, що апеляційна скарга на ухвалу суду про повернення заяви розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши доповідь судді Немировської О.В., дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Положеннями ст. 284 ЦПК України визначено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

При зверненні до суду із заявою про перегляд заочного рішення представник відповідача зазначав, що ОСОБА_1 не був повідомлений про розгляд справи та копії заочного рішення у встановленому законом порядку не отримував, а про існування рішення дізнався в кінці листопада, оскільки йому було повідомлено, що він є боржником у виконавчому провадженні.

Повертаючи заяву про перегляд заочного рішення, суд першої інстанції виходив з того, що її недоліки у встановлений ухвалою суду строк відповідачем усунуті не були.

Однак, з таким висновком суду колегія суддів погодитись не може, оскільки він зроблений із порушенням норм процесуального права та не відповідає встановленим у справі обставинам.

Зі змісту ст. 285 ЦПК України вбачається, що заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі. У заяві про повинно бути зазначено: найменування суду, який ухвалив заочне рішення; ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку; обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; клопотання про перегляд заочного рішення; перелік доданих до заяви матеріалів. Заява про перегляд заочного рішення підписується особою, яка її подає. До заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів, а у випадку, якщо вона подана представником відповідача, додається довіреність або інший документ, який підтверджує його повноваження. Також до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору та докази, на які посилається заявник.

Частиною 8 вказаної статті визначено, що до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються ст. 185 цього Кодексу.

Залишаючи заяву про перегляд заочного рішення без руху, суд першої інстанції виходив з того, що вона не відповідає вимогам ЦПК України, встановленим для її форми та змісту. Разом з тим, в чому полягає така невідповідність судом першої інстанції не зазначено.

Зі змісту даної ухвали вбачається, що заява підлягає залишенню без руху у зв`язку з тим, що представником відповідача при зверненні до суду із заявою про перегляд заочного рішення було вказано про те, що копію заочного рішення ОСОБА_1 отримано не було, тоді як матеріали справи свідчать про те, що копія рішення була отримана представником відповідача 27 січня 2018 року.

Так, матеріали справи містять копію супровідного листа без дати про направлення ОСОБА_1 копії заочного рішення. Також судом першої інстанції з власної ініціативи було долучено до матеріалів справи роздруківку з інформацією про відстеження поштового відправлення. Разом з тим, з вказаної роздруківки неможливо встановити, що вона стосується саме конверту з поштовим відправленням, направленого відповідачу ОСОБА_1 , оскільки не містить ні реквізитів справи, ні самого штрихкодового ідентифікатора (а.с.82-83).

Крім того, з вказаної роздруківки судом першої інстанції було зроблено висновок про те, що копію заочного рішення було отримано представником відповідача за довіреністю 27 січня 2018 року, що не відповідає її змісту, оскільки відправлення, яке було предметом відстеження, не було вручене під час доставки та 26 січня 2018 року повернуто за зворотною адресою, тобто до Святошинського районного суду м.Києва, а 27 січня 2018 року вручене уповноваженій на отримання кореспонденції особі у суді, а не представнику відповідача.

Інших недоліків заяви про перегляд заочного рішення судом першої інстанції в ухвалі про залишення її без руху вказано не було.

Крім того, слід зазначити, що при зверненні до суду з позовом позивачем було вказано адресу відповідача: АДРЕСА_1 . Разом з тим, з наявних у матеріалах справи копій документів вбачається, що адресою відповідача є: АДРЕСА_1 . Також матеріали справи містять і довідку про надання інформації стосовно реєстрації відповідача ОСОБА_1 , надану на запит суду відділом з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Святошинської районної в м.Києві державної адміністрації від 28 квітня 2017 року, з якої вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 .

Всупереч наявним у матеріалах справи доказам на підтвердження зареєстрованого місця проживання відповідача, вся поштова кореспонденція по справі неодноразово направлялась відповідачу за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.66, 72), а також за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.74). Конверти з поштовими відправленнями повертались до суду без вручення з відміткою «невірна адреса», на що судом першої інстанції уваги звернуто не було.

Доказів про те, що відповідач був повідомлений про розгляд справи та отримав копію заочного рішення суду матеріали справи не містять, що свідчить про безпідставність залишення заяви про перегляд заочного рішення без руху та повернення її заявнику.

Статтею 379 ЦПК України передбачено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали

В даному випадку оскаржувана ухвала суду була постановлена за неповного з`ясування обставин справи та без належного дотримання норм процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали, а тому апеляційну скаргу відповідача слід задовольнити та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 379, 382 ЦПК України, суд

постановив:

апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 11 березня 2019 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді