Ухвала

31 травня 2019 року

м. Київ

справа № 759/2523/15-ц

провадження № 61-10327ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Мартєва С. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 17 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Дієса» про відшкодування збитків та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Дієса» (далі - ТОВ «Дієса») про відшкодування збитків та моральної шкоди.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 18 червня 2015 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ТОВ «Дієса» на користь ОСОБА_1 в порядку відшкодування моральної шкоди 1 554,00 грн, у решті позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з ТОВ «Дієса» на користь держави судовий збір у розмірі 243,60 грн.

Рішенням Апеляційного суду міста Києва від 12 листопада 2015 року рішення Дарницького районного суду міста Києва від 18 червня 2015 року скасовано в частині стягнення з ТОВ «Дієса» на користь ОСОБА_1 у відшкодування моральної шкоди 1 554,00 грн та ухвалено в цій частині нове рішення про відмову у позові, у решті рішення залишено без змін.

У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Київського апеляційного суду з заявою про ухвалення додаткового рішення.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 травня 2019 року заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення залишено без розгляду.

У касаційній скарзі, яка надійшла до Верховного Суду у травні 2019 року, ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 17 травня 2019 року, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку: рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суд апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті; ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6-8, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку; а також ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають Конституції України, відповідно до статті 129 якої основними засадами судочинства є, серед інших, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно із пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Оскільки касаційна скарга подана на ухвалу Київського апеляційного суду від 17 травня 2019 року, яка не підлягає касаційному оскарженню, у відкритті провадження за такою касаційною скаргою слід відмовити.

Керуючись статтями 389, 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 17 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Дієса» про відшкодування збитків та моральної шкоди.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. Ю. Мартєв