Справа № 638/489/19
Провадження № 2/638/2401/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 травня 2019 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Рибальченко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Мхітарян Л.Е.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності на частку у спільному майні подружжя та зустрічними позовами ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності в порядку спадкування,

встановив:

ОСОБА_6 (далі за текстом - позивач) звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в якому просить визнати за позивачем право власності на 1/2 квартири АДРЕСА_1 , як на частку в спільному майні подружжя.

В обґрунтування позову ОСОБА_6 зазначає, що з 08.10.1977 року по 20.10.1992 року перебувала в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_7 Під час перебування в шлюбі ОСОБА_7 виплатив пайовий внесок за спірну квартиру. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 помер. Позивач звернулась до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя. Однак постановою нотаріуса ОСОБА_6 було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності у зв`язку з тим, що на момент смерті спадкодавця вона не перебувала з ним в шлюбі. У зв`язку з викладеним позивач була змушена звернутись до суду.

Крім того, з зустрічною позовною заявою до суду звернулись ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в якому просять: визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/12 квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_7 , визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/12 квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_7

В обґрунтування позову ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зазначають, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх батько ОСОБА_7 У встановлений законом строк вони прийняли спадщину шляхом подачі заяви про прийняття спадщини нотаріусу. Постановою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину їм було відмовлено, у зв`язку з тим, що ОСОБА_6 звернулась до суду з позовом про визначення частки у спільному майні подружжя, до складу якого входить спірна квартира.

ОСОБА_4 та ОСОБА_5 також звернулись до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просять: визнати за ОСОБА_4 право власності на 1/4 квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті чоловіка ОСОБА_7 ; визнати за ОСОБА_5 право власності на 1/12 квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_7

В обґрунтування своїх вимог зазначають, що ОСОБА_4 перебувала в шлюбі з ОСОБА_7 , від якого вони мають сина ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 помер, після його смерті відкрилась спадщина на належне йому майно, в тому числі на квартиру АДРЕСА_1 . Звернення відповідача ОСОБА_6 до суду з позовом про визнання права власності на 1/2 квартири АДРЕСА_1 , як на частку в спільному майні подружжя, позбавляє ОСОБА_4 та ОСОБА_5 отримати свідоцтво про право на спадщину.

Ухвалою суду від 28.03.2019 року вказані зустрічні позови прийнято для спільного розгляду з первісним та об`єднано в одне провадження.

Ухвалою суду від 28.03.2019 року з Десятої Харківської державної нотаріальної контори витребувано матеріали спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_7

В судове засідання позивач ОСОБА_6 не з`явилась, до суду представник позивача ОСОБА_8 надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав, проти задоволення вимог зустрічних позовів не заперечував.

Відповідачі за первісним позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з`явились, до суду надали заяви про розгляд справи у їх відсутність. Позовні вимоги первісного позову ОСОБА_6 та зустрічного позову ОСОБА_4 та ОСОБА_5 визнали. Вимоги свого позову до ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 підтримали, просили задовольнити.

Відповідачі за первісним позовом ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судове засідання не з`явились, до суду надали заяви про розгляд справи у їх відсутність. Позовні вимоги первісного позову ОСОБА_6 та зустрічного позову ОСОБА_2 та ОСОБА_3 визнали. Вимоги свого позову до ОСОБА_6 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підтримали, просили задовольнити.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про таке.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_1 . Після смерті ОСОБА_7 відкрилась спадщина.

Відповідно до довідки №1046743 від 25.10.2018 року, виданої КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради, квартира АДРЕСА_1 станом 31.12.2012 року на праві приватної власності належала ОСОБА_7

Згідно з Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, станом на 07.05.2019 року відомості щодо об`єкта нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 відсутні.

Позивач за первісним позовом ОСОБА_6 з 08.10.1977 року перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_7

Від шлюбу подружжя має дітей - ОСОБА_2 та ОСОБА_3

В період з 1982 року по 20.10.1992 року ОСОБА_7 було виплачено пайовий внесок за квартиру АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою ОСББ «Зірниця-1» №56 від 29.11.2018 року.

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу Серії НОМЕР_2 , 20.10.1992 року шлюб між ОСОБА_7 та ОСОБА_6 розірвано.

Відповідно до ст. 22 Кодексу про шлюб та сім`ю УРСР від 20.06.1969 року ( у редакції у редакції, що діяла на момент розірвання шлюбу між позивачем та спадкодавцем) майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. Подружжя користується рівними правами на майно і в тому разі, якщо один з них був зайнятий веденням, домашнього господарства, доглядом за дітьми або з інших поважних причин не мав самостійного заробітку.

Згідно з ч. 1 ст.28 Кодексу про шлюб та сім`ю УРСР від 20.06.1969 року у разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визнаються рівними.

Таким чином, квартира АДРЕСА_1 набута ОСОБА_7 під час шлюбу з ОСОБА_6 та є їх спільною сумісною власністю.

ОСОБА_6 звернулась до Десятої харківської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 , на підставі того, що вказана квартира була придбана під час шлюбу зі спадкодавцем.

Постановою нотаріуса Десятої харківської державної нотаріальної контори №81/02-31 від 12.01.2019 року ОСОБА_6 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з тим, що ОСОБА_6 на день смерті спадкодавця ОСОБА_7 не перебувала з ним в зареєстрованому шлюбі.

Відповідачі за первісним позовом не заперечували проти визнання права власності за ОСОБА_6 на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 як на частку у спільному майні подружжя.

За таких обставин суд дійшов висновку про задоволення позову ОСОБА_6 в повному обсязі.

У відповідності до приписів ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), а згідно приписів ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця і той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час прийняття спадщини не проживав постійно з спадкоємцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. За приписами ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Дружина спадкодавця ОСОБА_4 та його діти ОСОБА_5 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулись до нотаріуса з заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину.

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, що видається для підтвердження права на спадщину, що знаходиться за межами Російської Федерації, виданого 02.08.2018 року нотаріусом Корочинського нотаріального округу Бєлгородської області Орєховою Ю.В., спадкоємцями майна ОСОБА_7 , в чому б воно не складалось та де б воно не знаходилось за межами Російської Федерації є: в 3/6 частках дружина ОСОБА_4 , в тому числі в 2/6 частках у зв`язку з відмовою на її користь сина спадкодавця ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ; в 1/6 частках син ОСОБА_5 , в 1/6 частках дочка ОСОБА_3 , в 1/6 частках дочка ОСОБА_2

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №1042/02-31 від 18.04.2019 року Сьомою Харківською міською державною нотаріальною конторою Стрельцовій С.М. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на 1/4 частку квартири АДРЕСА_1 ; ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину по 1/12 частки квартири АДРЕСА_1 кожному, на підставі того, що неможливо встановити яка частка вказаної квартири входить до складу спадщини після смерті ОСОБА_7 , у зв`язку з тим, що ОСОБА_6 звернулась до суду з позовом про визначення частки у спільному майні подружжя.

ОСОБА_6 не заперечувала проти задоволення зустрічних позовів. Відповідачі за первісним позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вимоги зустрічного позову ОСОБА_4 та ОСОБА_5 визнали. Відповідачі за первісним позовом ОСОБА_4 та ОСОБА_5 позовні вимоги зустрічного позову ОСОБА_2 та ОСОБА_3 визнали.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про задоволення вимог зустрічного позову ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та зустрічного позову ОСОБА_2 та ОСОБА_3

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 264, 265, 268 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності на частку у спільному майні подружжя задовольнити.

Визнати за ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_2 ) право власності на 1/2 квартири АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.

Визнати за ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_3 ) право власності на 1/4 квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті чоловіка ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_3 ) право власності на 1/12 квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , ІПН НОМЕР_6 , адреса: АДРЕСА_1 ) право власності на 1/12 квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , ІПН НОМЕР_7 , адреса: АДРЕСА_1 ) право власності на 1/12 квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/на Офіційному веб-порталі судової влади України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом 30 днів з дня виготовлення повного рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 31.05.2019 року.

Суддя