ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2019 року м. Херсон

Номер справи: 654/533/19

Номер провадження: 22-ц/819/989/19

Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя-доповідач) Приходько Л.А.,

суддів: Базіль Л.В.,

Бугрика В.В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Голопристанського районного суду Херсонської області від 26 березня 2019 року у складі головуючого судді Сіянко В.М.

встановив:

13 лютого 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди.

Позовна заява мотивована тим, що 06 серпня 2017 року внаслідок спалювання ОСОБА_2 на належній йому земельній ділянці, що межує з ділянкою позивачки, рослинних залишків, вогонь перекинувся на земельну ділянку ОСОБА_1 та опалив п`ять фруктових дерев та чотири кущі винограду, в результаті чого їй було заподіяно матеріальну шкоду на суму 1188,00 грн.

Зважаючи на викладене позивачка, посилаючись на винну поведінку відповідача, яка призвела до знищення її майна, на підставі ст. 1166 ЦК України, просила суд стягнути з ОСОБА_2 заподіяні їй збитки у вищезазначеній сумі, та вирішити питання щодо відшкодування судових витрат.

Рішенням Голопристанського районного суду Херсонської області від 26 березня 2019 року у задоволені позовних вимоги відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з відсутності підстав для покладення на відповідача обов`язку компенсувати ОСОБА_1 заподіяні збитки, у зв`язку із недоведеністю його вини в пошкоджені майна позивачки.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 вважаючи рішення суду першої інстанції незаконним, необґрунтованим та таким, що ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права, просила оскаржуване рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд помилково дійшов висновку відносно того, що позивачем не доведено завдання їй матеріальної шкоди, не давши належної оцінки доказам по справі. Крім того, судом не вирішено її клопотання про витребування з компетентних органів, які проводили огляд місця події та зафіксували місце займання полум`я, схеми місця пригоди, первинні пояснення відповідача, про допит представників відповідальних осіб, які виїздили на місце пригоди, та свідків.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 її доводи не визнав, зазначивши, що рішення суду, на його думку, є законним і обґрунтованим, а апеляційна скарга не містить жодних доводів для скасування рішення суду першої інстанції. Вважає вимоги позивача безпідставними та необґрунтованими, зазначивши, що дерева пошкоджено вогнем, проте позивачем не доведено факт виникнення пожежі саме з його вини. В той день він рослинні залишки зі свого городу не палив. Пожежа могла виникнути з вини інших осіб, оскільки земельні ділянки межують польовою дорогою, по якій ходять люди, їздять велосипедами та машинами. Недопалок кинутий у суху траву міг спричинити пожежу.

Ухвалою Херсонського апеляційного суду від 21 травня 2019 року, відповідно до вимог ч.1 ст. 369 ЦПК України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження на 06 червня 2019 року за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.

03 червня 2019 року ОСОБА_1 подано клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін із посиланням на необхідність дослідження нових доказів у справі.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Особливості розгляду справи в порядку спрощеного провадження визначені статтею 279 ЦПК України.

Частиною шостої вказаної норми права передбачено право суду відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Оскільки предметом даного спору є стягнення суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, апеляційна скарга ОСОБА_1 може бути розглянута без виклику сторін. А враховуючи, що заява ОСОБА_1 про проведення судового засідання з викликом сторін не є вмотивованою та не містить посилань, які б давали підстави дійти висновку про необхідність проведення розгляду справи з викликом сторін колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення даного клопотання.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах, визначених статтею 367 ЦПК України, апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, відповідно до накладної від 22 березня 2013 року №220302 та заказу №288 ОСОБА_1 в березні 2013 року були придбані саджанці груш, абрикосів персика, кизилу, смородини, малини, винограду, сливи, клубними, рози черешні на загальну суму 15760,00 грн.

06 серпня 2017 року внаслідок пожежі, на присадибній ділянці позивачки пошкоджено фруктові дерева та виноград.

Факт пожежі 06 серпня 2017 року на присадибній ділянці позивачки за адресою: АДРЕСА_1 визнано сторонами під час розгляду справи, а тому, відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України, доведенню мне підлягає.

Як вбачається із заяв ОСОБА_1 адресованих начальнику Голопристанського РВ ГУ ДСНС України у Херсонській області 17 серпня 2017 року позивачка зверталася із проханнями провести розслідування виникнення пожежі, що сталася на її земельній ділянці 06 серпня 2017 року та застосувати до її сусіда ОСОБА_2 заходи реагування за халатне поводження з вогнем(а.с.10).

За результатами розгляду матеріалів зареєстрованих 06.08.2017 у журналі ЄО №6187 за заявою (повідомленням) ОСОБА_1 про пошкодження, інспектором СРПП Голопристанського ВП Новокаховського ГУНП старшим лейтенантом поліції Лиховидовим А.М. 09 серпня 2017 року винесено висновок про закінчення перевірки за даним повідомленням та запропоновано зацікавленим особам звернутися до суду для відшкодування збитків (а.с. 13).

Зі змісту вказаного висновку вбачається, що під час проведення перевірки встановлено, що 06.08.2017 року близько 12.00 години ОСОБА_1 виявила, що полум`я від сухої трави розповсюджувалось зі сторони сусіда ОСОБА_2 . Внаслідок пожежі обгоріли фруктові дерева та виноград. Зі слів ОСОБА_1 сусіди ОСОБА_2 підтвердили, що пожежа виникла через них, так як випалювали сміття. Факт випалювання трави ОСОБА_2 заперечував, пояснивши, що йому невідомо від чого почалась пожежа.

За заявою ОСОБА_1 від 05 липня 2018 року комісію, створеною Гладківською сільською радою, 06 липня 2018 року проведено обстеження земельних насаджень (саду) присадибної ділянки ОСОБА_1 в АДРЕСА_1 , в результаті якої виявлено, що три одиниці дерев породи: абрикос та дві яблуні повністю згоріли, один персик та одна яблуня відстали ростом проти інших трирічних дерев. Три кущі винограду згоріли повністю, три кущі відстали ростом.

Згідно листа Державної екологічної інспекції у Херсонській області від 11 січня 2019 року за №К-397/01-22/2, позаплановою перевіркою дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони, утримання зелених насаджень Гладківською сільською радою 09 січня 2019 року встановлено, що на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 виявлено: дерево породи «яблуня» пошкоджене до ступеня припинення росту з діаметром стовбура 7см.; три дерева породи «слива» пошкоджені до ступеня неприпинення росту з діаметром стовбурів на висоті 1.3м.- 11см., 10см. та 11 см.; дерево породи «кизил» пошкоджене до ступеня неприпинення росту з діаметром стовбура 3см.; дерево породи «персик» пошкоджене до ступеня неприпинення росту з діаметром стовбура на висоті 1,3м. - 10см.; дерево породи «яблуня» пошкоджене до ступеня неприпинення росту з діаметром стовбура на висоті 1,3м. - 2см.

За результатами проведеної перевірки інспекцією проведено розрахунок шкоди, заподіяної ОСОБА_1 в результаті пожежі, яка сталася 06 серпня 2017 року. Розмір шкоди становить 1188грн. Матеріали перевірки скеровано на адресу Голопристанського відділення поліції Новокаховського ВП ГУ НП у Херсонській області для встановлення винних осіб та притягнення до відповідальності. (а.с.20).

Зі змісту частин 1-3 статті 22 ЦК України вбачається, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 ЦК України, згідно якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала(частина 1). Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина 2).

Отже, для настання відповідальності на підставах даної статті необхідна наявність складу правопорушення: 1) наявність шкоди; 2) протиправна поведінка особи, яка заподіяла шкоду; 3) причинний зв`язок між збитками та протиправною поведінкою особи, що його заподіяла. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Згідно вимог ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, що мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона, відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відмовляючи у задоволені позову суд першої інстанції правильно виходи з того, що підстави для покладення на відповідача обов`язку компенсувати ОСОБА_1 заподіяну їй шкоду відсутні у зв`язку з недоведеністю його вини в заподіянні шкоди позивачці.

Так, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження доводів позивача, що пожежа, в результаті якої були пошкодженні належні їй фруктові дерева та виноград, сталася в наслідок дій відповідача.

Надані позивачкою на підтвердження своїх доводів докази не містять будь-якої інформації щодо причин виникнення пожежі внаслідок якої були пошкодженні належні їй фруктові дерева та виноград, у тому числі, що пожежа виникла внаслідок спалювання відповідачем рослинних залишків на належній йому земельній ділянці.

Відомості, щодо причини пожежі, викладені ОСОБА_1 у заявах до компетентних органів щодо розслідування обставин пожежі, що сталася 06 серпня 2017 року на її земельній ділянці, є лише суб`єктивним сприйняттям позивачки обставин події, та не підтверджені жодним належним та допустимим доказом.

Як вбачається з матеріалів справи відповідач категорично заперечував та заперечує факт заподіяння ним позивачці шкоди, зазначаючи, що йому невідомо від чого почалася пожежа, в той день він траву(рослинні залишки) не випалював.

Доводи апеляційної скарги про те, що судом не вирішені клопотання позивача про витребування з компетентних органів, які проводили огляд місця події та зафіксували місце займання полум`я, схеми місця пригоди, первинних пояснень відповідача, та про допит представників відповідальних осіб, які виїздили на місце пригоди, а також виклик свідків не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Згідно вимог частин 1 - 5 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Частиною 1 статті 84 ЦПК України учаснику справи, у разі неможливості самостійно надати докази, надано право подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно частин 1, 3 ст. 91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 у встановленому цивільним процесуальним законодавством порядку клопотання про витребування доказів у компетентних органів щодо пожежі на належній їй земельній ділянці, яка сталася 06 серпня 2017 року, а також щодо виклику свідків у даній справі не заявлялися. В матеріалах справи відсутні будь-які клопотання позивача щодо витребування доказів чи заяви про виклик свідків. Крім того, з технічного запису судового засідання, відтвореного за ініціативою апеляційного суду, також вбачається, що усно такі клопотання під час розгляду справи судом першої інстанції також не заявлялися.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 не містить посилань на нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці та обґрунтування причин неподання суду першій інстанції цих доказів. Також апеляційна скарга не містить клопотання про витребування письмових доказів на підтвердження доводів позивача щодо причини пожежі, яка сталася 06 серпня 2017 року, та виклику свідків.

Клопотання ОСОБА_1 про виклик свідка ОСОБА_4 , викладене у відповіді на відзив на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає таким, що задоволенню не підлягає, оскільки апелянтом не надано доказів неможливості подання даного доказу (звернення із заявою про виклик цього свідка) до суду першої інстанції. Доводи апелянта про необґрунтовану відмову судом першої інстанції про виклик свідка, як зазначалось вище, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Зважаючи на те, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів того, що шкода позивачці, внаслідок пожежі 06 серпня 2017 року, заподіяна відповідачем, ОСОБА_2 , а саме, що пожежа сталася внаслідок спалювання ним рослинних залишків, суд першої інстанції дійшов правильних висновків про відсутність підстав для покладення відповідальності за пошкодження фруктових дерев та винограду належних позивачці на відповідача.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи, давши належну правову оцінку доказам, на які сторони посилались в обґрунтування своїх вимог та заперечень, не допустив порушення норм матеріального та/або процесуального права, які б були підставою для зміни чи скасування оскаржуваного рішення, доводи апеляційної скарги не спростовують правильних висновків суду по суті вирішення спору, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Голопристанського районного суду Херсонської області від 26 березня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції лише у випадках встановлених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий Л.А. Приходько

Судді: Л.В. Базіль

В.В. Бугрик