Ухвала

12 березня 2019 року

м. Київ

справа № 761/28514/15-ц

провадження № 61-3758ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Стрільчука В. А., розглянувши касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Череміна Дениса Вадимовича на постанову Київського апеляційного суду від 23 січня 2019 року в справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором, за зустрічним позовом ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк», третя особа - ОСОБА_1, про припинення договору поруки та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк», третя особа - ОСОБА_3, про визнання недійсними кредитного договору, договору іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

20 лютого 2019 року представник ОСОБА_1 - адвокат Черемін Д В. подав засобами поштового зв'язку касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 23 січня 2019 року у вищевказаній справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки в порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом із цим представником ОСОБА_1 - адвокатом Череміним Д В. у касаційній скарзі зазначено клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору з посиланням на те, що він перебуває у скрутному фінансовому становищі, отримує соціальну допомогу по безробіттю, не працює, а розмір судового збору є значущим для нього та він не може його сплатити в повній мірі.

На підтвердження доводів заявником надано копію трудової книжки ОСОБА_1

У задоволенні клопотання слід відмовити з таких підстав.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведені заявником доводи та надані докази не є підставами для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, оскільки відсутні умови, передбачені частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Наведене відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи встановлений законом обов'язок сплатити судовий збір та відсутність у ОСОБА_1 пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами заявника стосовно можливості звернення до суду касаційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати касаційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

Ставка судового збору, чинна на час подання касаційної скарги на рішення суду, встановлена підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та визначена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Позовну заяву подано у вересні 2015 року, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою становила 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати, за вимогу немайнового характеру юридичною особою 1 розмір мінімальної заробітної плати (мінімальна заробітна плата - 1 218 грн) (підпункти 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній станом на час подання позовної заяви у даній справі).

Відповідно до частини четвертої статті 6 Закону України «Про судовий збір», якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

В касаційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Черемін Д. В. просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 23 січня 2019 року, якою стягнуто солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на користь ПАТ «Універсал Банк» прострочену заборгованість за кредитним договором у сумі 953,34 доларів США та в задоволенні зустрічного позову ОСОБА_3 про припинення поруки відмовлено, і залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» заявнику необхідно сплатити судовий збір за ставками, встановленими за подання касаційної скарги на рішення суду, яким вирішено позовну заяву майнового та немайнового характеру.

Отже, судовий збір за подання касаційної скарги за вимогу майнового характеру становить 2 436 грн (953,34 доларів США, що за курсом Національного банку України станом на 01 вересня 2015 року (час пред'явлення позову), еквівалентно 20 782,81 грн х 1,5 % (але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати - 1 218 грн х 200 %)), судовий збір за подання касаційної скарги за вимогу немайнового характеру (припинення поруки) також становить 2 436 грн (1 218 грн х 200 %).

Враховуючи наведене, заявнику слід сплатити судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у розмірі 4 872 грн, який має бути перерахований або внесений за реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, ЄДРПОУ - 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), МФО - 899998, рахунок отримувача - 6007, ККДБ - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку - 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати Верховному Суду оригінал квитанції (платіжного доручення) або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другою статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (залишення скарги без руху), про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням можливості усунути вищевказані недоліки.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити представнику ОСОБА_1 - адвокату Череміну Денису Вадимовичу у задоволенні клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Череміна Дениса Вадимовича на постанову Київського апеляційного суду від 23 січня 2019 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. А. Стрільчук