Справа № 645/3199/19
Провадження № 2-с/645/47/19
УХВАЛА

12 червня 2019 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі судді Алтухової О.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 28 травня 2019 року, виданого за заявою Комунального підприємства "Жилкомсервіс" про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, -

в с т а н о в и в:

28 травня 2019 за заявою КП "Жилкомсервіс" Фрунзенським районним судом м. Харкова видано судовий наказ, яким стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій за період 01.06.2016 року по 01.05.2019 року в розмірі 1926 грн. 33 коп.

Боржник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій просить скасувати виданий судовий наказ, посилаючись на те, що 31 травня 2019 року отримав судовий наказ. Зазначає, що заява про видачу судового наказу містить спір про право, оскільки документи, на підставі яких видано судовий наказ складено неналежним чином.

Дослідивши заяву про скасування судового наказу та додані документи, суд дійшов висновку про наступне.

Відповідно до п. 2 ч .2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року збір не справляється, зокрема, за подання заяви про скасування судового наказу.

У свою чергу, Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 року частину 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» доповнено пп. 2-2, за змістом якого за подання заяви про скасування судового наказу сплачується судовий збір, що становить 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Окрім того, пунктом 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України встановлено, що до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно абз. 5 п. 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 03 жовтня 1997 року № 4-зп у справі N 18/183-97 про набуття чинності Конституцією України конкретна сфера суспільних відносин не може бути водночас врегульована однопредметними нормативними правовими актами однакової сили, які за змістом суперечать один одному. Звичайною є практика, коли наступний у часі акт містить пряме застереження щодо повного або часткового скасування попереднього. Загальновизнаним є й те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше.

Тобто наступний закон з того ж питання скасовує дію попередніх.

Таким чином, сплата судового збору за подання заяви про скасування судового наказу є обов`язковою з дня набрання чинності відповідних положень Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 року.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік» №2629-VIII від 23.11.2018 року прожитковий мінімуму на одну працездатну особу з 01.01. 2019 року становить 1921 грн. 00 коп.

Тобто, заявником при поданні заяви про скасування судового наказу повинен бути сплачений судовий збір в розмірі 96,05 грн.

До заяви про скасування судового наказу, поданою ОСОБА_1 , не додано документ, що підтверджує сплату судового збору, або докази про звільнення заявника від сплати судового збору.

Відповідно до положень частини 6 ст. 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи, що заявником не сплачено судовий збір за подання заяви про скасування судового наказу, вважаю за необхідне повернути її заявникові без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170, 260 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 10 червня 2019 року, виданого за заявою Комунального підприємства "Жилкомсервіс" про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій - повернути без розгляду заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повну ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Повний текст ухвали складено 12 червня 2019 року.

Суддя