Справа № 404/5345/18
Номер провадження 2/404/3004/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2019 року Кіровський районний суд м. Кіровограда

в складі: головуючого судді Бершадської О.В.

за участі секретаря Вітохіної Н.А.,

учасники справи:

представник позивача ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 , відповідач ОСОБА_3 -не зявилася,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 та ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2018 року ОСОБА_4 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , яким просить визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці для подання до першої державної нотаріальної контори м. Кропивницький заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_6 .

Обґрунтовуючи позов зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_6 , після смерті якого відкрилась спадщина на все належне йому майно, в тому числі на будинок з надвірними будівлями АДРЕСА_1 . За час свого життя його батько ОСОБА_6 заповіт не складав. Маючи намір прийняти спадщину 03.08.2018 року звернувся із заявою до Першої державної нотаріальної контори м. Кропивницького, проте, у прийнятті заяви йому було відмовлено в зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини (шість місяців). При цьому, роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом. Причина, з якої пропустив відведений строк для прийняття спадщини було його довгострокове відрядження за межі України. Про смерть батька дізнався тільки після повернення. Враховуючи наведене, не мав змоги часто провідувати спадкодавця, а телефону у нього не було. Вважає, що встановлений статтею 1270 ЦК України строк на прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин, а саме: відрядження та необізнаність про смерть.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю Бершадську О.В. для розгляду справи про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 30 серпня 2018 року позовну заяву залишено без руху, та надано строк для усунення недоліків, які представник позивача усунув.

Згідно ухвали від 19 листопада 2018 року справу прийнято до провадження головуючого та призначено підготовче судове засідання.

За клопотанням сторони позивача, ухвалою суду від 27 лютого 2019 року витребувано у Кропивницькій міській нотаріальній конторі № 1 належним чином завірену копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

14 березня 2019 року від завідуючого Кропивницької міської нотаріальної контори № 1 отримано копію витребуваної спадкової справи після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою суду від 18 квітня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судовому засіданні представник позивача вимоги підтримав, просив задовольнити, пославшись на обставини, які викладені у позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_2 в суді підтримав заяву, яку подав 20.05.2019 року про визнання позову , правом подач і відзиву не скористався. При цьому, в суді пояснив, що позивачу було відомо про смерть батька . Надалі відмовився надавати будь-які пояснення.

Відповідач ОСОБА_7 в підготовчому засідання клопотала оголосити перерву для звернення за правовою допомогою. В судове засідання не з`явилася, повідомлялася, правом подачі відзиву не скористалася.

Суд, вислухавши виступи учасників справи, дослідивши матеріали, приходить до висновку щодо відмови у задоволенні позовних вимог, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їхнього порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів визначений у статті 16 ЦК України. Разом з тим, однією із засад судочинства, регламентованих п. 3 ч. 1 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У відповідності до положень ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. В силу вимог ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно положень ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що 22 липня 2009 року, ОСОБА_6 склав заповіт, яким належний йому на праві власності житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями і спорудами, які до нього прилягають, що знаходиться в АДРЕСА_2 під АДРЕСА_3 заповідає ОСОБА_2 (а.с. 58).

Крім того, 16 жовтня 2012 року, ОСОБА_6 склав заповіт, яким належний йому житловий будинок з господарськими будівлями за номером АДРЕСА_4 та належну йому на праві приватної власності земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд і ведення особистого підсобного господарства площею 0,49 га., що розташована на території Оситнязької сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області згідно Державного Акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_1 від 02.02.1998 року, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право постійного користування землею за № 2896 заповідає ОСОБА_3 (а.с. 60).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області 31 жовтня 2017 року (а.с. 55).

До Кропивницької міської державної нотаріальної контори №1 із заявами про прийняття спадщини за заповітом 29 січня 2018 року звернулись ОСОБА_3 та ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 53,54).

Крім того, 01 лютого 2018 року до Кропивницької міської державної нотаріальної контори №1 із заявою про відмову від спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 звернулась ОСОБА_8 (а.с. 70).

Позивач же, 03 серпня 2018 року звернувся до Кропивницької міської державної нотаріальної контори №1 із заявою про прийняття спадкового майна, яке залишилось після смерті його батька ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , в тому числі будинку по АДРЕСА_1 (а.с. 74).

Державним нотаріусом Кропивницької міської державної нотаріальної контори №1 Кушнір В.П. 27 серпня 2018 року за №1933/02-31 на заяву ОСОБА_4 від 27 серпня 2018 року щодо порядку прийняття спадщини і оформлення спадкових прав роз`яснено, що для оформлення спадщини після смерті батька - ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , останнє місце проживання якого було: АДРЕСА_4 тупик Рибальський, будинок 14, йому необхідно надати рішення суду про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини (а.с .24).

Спір виник з приводу надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно ст.ст.1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини ( ч.1 ст. 1270 ЦК України) встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Часом відкриття спадщини, згідно ч.2 ст. 1220 ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, тому часом відкриття спадщини ОСОБА_6 є день його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Позивач не проживав постійно із спадкодавцем, тому повинен був прийняти спадщину шляхом подачі заяви до нотаріальної контори про її прийняття або відмовитися від спадщини шляхом подачі заяви про відмову від її прийняття у шестимісячний строк, тобто до 30.04.2018 року.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12 та від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, Верховного Суду 17 квітня 2019 року у справі № 161/9998/17.

Частиною 4 ст. 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, позивач зазначав, що строк подання заяви про прийняття спадщини ним пропущено, в зв`язку із довгостроковим відрядженням за межі України, необізнаністю про смерть батька.

Як вбачається із копії довідки директора Індивідуального приватного підприємства Бі Лімекс від 2018 року (без дати та номера) ОСОБА_4 дійсно працював у Індивідуальному приватному підприємстві Російської Федерації Бі Лімексна посаді різноробочого з 10 січня 2018 року (наказ від 09.01.2018 року №154-к/тр) по 20 червня 2018 року (наказ директора від 18.06.2018 року №365-к/тр) і його щомісячна заробітна плата склала в середньому 12 700,00 рублів. з щомісячним відрахуванням в пенсійний фонд РФ (ас. 23, 24).

Разом з цим, у зв`язку з наведеним, беззаперечних доказів на підтвердження зазначеної обставини, а саме наказу про відрядження, примірника трудового контракту, довідки про в`їзд або виїзд за межі держави в указаний у довідці період тощо на підтвердження того, що виконувана ним робота не давала можливості подати заяву до нотаріальної контори протягом шестимісячного строку, позивачем суду не надано. Тобто, факт роботи (та перебування) позивача в Російській Федерації належно не підтверджений. Довідка з місця праці яка не легалізована в установленому порядку не є належним і допустимим доказом.

Отже, факт перебування позивача в Російській АДРЕСА_5 в період з 10 січня 2018 року по 20 червня 2018 року сам по собі не свідчить про наявність об`єктивних, непереборних перешкод для звернення із заявою про прийняття спадщини.

Окрім того, право на вчинення нотаріальних дій має посольство України у Російській Федерації, відповідно заяву про прийняття спадщини позивач міг скласти безпосередньо у м. Москва у посольстві України.

Частиною 2 ст. 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивач мав достатньо часу для особистого звернення до нотаріальної контори із письмовою заявою про прийняття спадщини чи направлення поштою такої заяви, засвідчивши свій підпис в установленому законом порядку за місцем свого перебування.

При цьому, необізнаність позивача про смерть спадкодавця також не може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки сама по собі ця обставина, без встановлення інших об`єктивних обставин, не свідчить про поважність пропуску спадкоємцем цього строку. Разом з цим, в судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 стверджував, що позивачу було достаменно відомо про смерть батька.

Суд критично також оцінює заяву відповідача ОСОБА_2 про визнання позову, так як для цього відсутні законні підстави для задоволення заявленого позову.

Таким чином, оскільки ОСОБА_4 за відсутності будь-яких поважних причин не вчиняв дій з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття, то підстав для задоволення позову немає.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у держава-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування , що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Пронін проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року).

Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати, при відмові у задоволенні позовних вимог, покладаються на позивача.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 12,13,81,141, 263- 265, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 до ОСОБА_2 та ОСОБА_5 про визначення додаткового строку тривалістю два місяці для подання до першої державної нотаріальної контори м. Кропивницький заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_6 , судових витрат- відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відомості про учасників справи:

позивач: ОСОБА_4 , місце проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ;

відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 ;

відповідач: ОСОБА_9 , місце проживання: АДРЕСА_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 .

Повне судове рішення складено 07.06.2019 року

Суддя Кіровського О. В. Бершадська

районного суду

м.Кіровограда