Єдиний унікальний номер 243/8026/18 Номер провадження 22-ц/804/934/19
Головуючий у 1 інстанції Воронков Д.В. Єдиний унікальний номер 243/8026/18
Доповідач Папоян В.В. Номер провадження 22-ц/804/934/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2019 року Донецький апеляційний суд в складі:

судді-доповідача Папоян В.В.

суддів Біляєвої О.М., Будулуци М.С.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в місті Бахмуті Донецької області за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» на ухвалу Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 21 січня 2019 року цивільну справу №243/8026/18 за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості (головуючий у 1 інстанції суддя Воронков Д.В.)

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2018 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 21 січня 2019 року позовну заяву АТ КБ «ПриватБанк» визнано неподаною та повернуто позивачеві.

Не погодившись з вказаною ухвалою суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду та направити справу на розгляд до суду першої інстанції. В обґрунтування скарги посилається на порушення норм процесуального права. Зазначає, що суд безпідставно дійшов до висновку щодо невідповідності позовної заяви вимогам закону. Крім того, зазначають, що вони не отримували ухвалу суду про залишення позову без руху. Про наявність відповідної ухвали вони дізналися лише 06.09.2018 року з Єдиного державного реєстру судових рішень та у той же день на виконання цієї ухвали суду на адресу суду було направлено пакет документів для усунення недоліків, у тому числі належним чином завірені копії документів. Проте суд їх не прийняв до уваги.

Ухвалою Донецького апеляційного суду від 27 лютого 2019 року справу призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Відповідно до ст. 368 та ч.ч.2, 3 ст. 369 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою, в судовому засіданні без повідомленням учасників справи.

Оскільки апеляційним судом не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі та, зважаючи на те, що предметом апеляційного оскарження є ухвала суду про повернення заяви, розгляд якої відповідно до ч.2 ст.369 ЦПК України здійснюється без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), то відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду скасуванню, виходячи з наступного.

Згідно із п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги,скасовує ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно із ст..379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Частиною 1 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). (ч. 2 ст. 185 ЦПК)

З матеріалів справи убачається, що у серпні 2018 року АТ КБ «ПриватБанк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 29 серпня 2018 року позовна заява залишена без руху, як подана без додержання вимог, викладених у статтях 175,177 ЦПК України, а саме: не наведено доказів на підтвердження викладених обставин; не надано доказів щодо узгодження умов кредитного договору та надання /перерахування/ вказаної суми відповідачу; не надано належним чином засвідчених копій письмових доказів. Та надано позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ним ухвали суду.

Відповідно до супровідних листів копія ухвали була направлена позивачу двічі - 31 серпня 2018 року та 29 листопада 2018 року, та отримана останнім 07 грудня 2018 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

На виконання ухвали суду 06 вересня 2018 року позивачем на адресу суду направлено пакет документів, у тому числі копії позовну заяву та копії долучених до неї документів.

Ухвалою від 21 січня 2019 року позовну заяву було визнано неподаною та повернуто з тих підстав, що позивачем не було усунуто недоліки заяви, зазначені в ухвалі від 29 серпня 2018 року.

Проте з таким висновком суду не можна погодитися з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

При цьому необхідно враховувати, що відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов'язків має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який, зокрема, вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Елементом права на справедливий судовий розгляд є право на доступ до суду.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Ухвалою Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 29 серпня 2018 року позовна заява ПАТ комерційний банк «ПриватБанк» визнана такою, що не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, а саме: не містить зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування; відсутні належні копії письмових доказів. Тому з цих підстав позов залишено без руху і надано строк для усунення недоліків не більше десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Таким чином, ухвалою від 29 серпня 2018 року на позивача покладалося обов'язок щодо надання обґрунтування позовних вимог, та не зазначено наявності будь-яких інших порушень вимог ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року N 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції подання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, тому суд не вправі через неподання доказів при пред'явленні позову залишати заяву без руху та повертати заявнику.

Статтею 12 ЦПК України визначено, що одним із принципів цивільного судочинства є змагальність сторін. Та відповідно до ч.3, 4 ст. 12 та ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу для своїх вимог; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

З матеріалів справи убачається, що представником позивача на вимогу суду до позовної заяви були додано наступні документи: розрахунок заборгованості, копія заяви позичальника, витяг з «Тарифів банку», копія витягу з «Умов та Правил надання банківських послуг», копія документів, що посвідчують особу відповідача, копія довідки про включення до ЄДРПОУ, копія довіреності, копія Банківської ліцензії, копія виписки з ЄДРЮОФОП, копія Статуту, платіжне доручення. Документи, подані у копіях, частково завірені печаткою «згідно з оригіналом» та підписом уповноваженої особи, частково - лише підписом уповноваженої особи.

Апеляційний суд зазначає, що не можна визнати обґрунтованим посилання суду, як на підставу повернення позовної заяви, не зазначення доказів на підтвердження обставин, якими позивач обґрунтовує заявлені позовні вимоги та не надання належних копій доказів, оскільки за змістом ч.6 ст.95 ЦПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати оригінал письмового доказу.

Згідно із ст.84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Особи, які не мають можливості подати докази, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строку, зобов'язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня вручення ухвали. У разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з'ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, також залишити позовну заяву без розгляду.

Системне тлумачення наведених правових норм свідчить, що не надання належним чином завірених копій письмових доказів на даній стадії ні є перешкодою для відкриття провадження по справі та може бути вирішено в подальшому.

Зазначений висновок узгоджується з усталеною практикою Європейського суду. Право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (Белле проти Франції, § 38). Згідно пункту 25 рішення Європейського суду з прав людини «Кутіч проти Харватії» право на доступ до суду включає не тільки право ініціювати судове провадження, але й право одержати вирішення справи судом. Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (Перес де Рада Каванил'ес проти Іспанії).

Таким чином, залишаючи позовну заяву АТ КБ «ПриватБанк» без руху, а у подальшому визнаючи її неподаною та повертаючи її позивачеві, суд не вирішив остаточно справу, чим порушив право на доступ до суду, передбачене ст. 6 Конвенції.

Оскільки при розгляді питання про відкриття провадження по страві судом фактично не з'ясовувалась відповідність позову вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, а питання щодо обґрунтованості позову не може вирішуватися на стадії подання позовної заяви. То за таких обставин, суд першої інстанції необґрунтовано визнав неподаною та повернув позивачу його заяву, тому ухвала суду відповідно до ст.. 379 ЦПК України підлягає скасуванню і з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Щодо вимоги позивача про стягнення з відповідача на користь АТ КБ «ПриватБанк» судових витрат за подання даної апеляційної скарги, то апеляційний суд зазначає, що оскільки скасовано ухвалу суду першої інстанції, що перешкоджає продовженню розгляду справи, то розподіл сум судового збору, пов'язаного з розглядом відповідної апеляційної скарги, здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи згідно із загальними правилами ЦПК (п. 37 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»).

Керуючись п. 6 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 379, 382, 383 ЦПК України апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» задовольнити.

Ухвалу Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 21 січня 2019 року скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Верховного Суду.

Судді: В.В. Папоян

О.М. Біляєва

М.С. Будулуца