Номер провадження 2-о/754/56/19
РІШЕННЯ

Іменем України

27 травня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді - Галась І.А.

при секретарі - Магури Т.

за участі: заявника - ОСОБА_1

заінтересованих осіб - ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку окремого позовного провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - Державний нотаріус Гайсинської державної нотаріальної контори Петух Наталія Петрівна, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Державний нотаріус Гайсинської державної нотаріальної контори Петух Наталія Петрівна, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з заявою про встановлення факту родинних відносин.

Вимоги заяви обґрунтовано наступним.

Вона, ОСОБА_1 є племінницею ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Померлий ОСОБА_4 був рідним братом матері заявниці ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 . 3-ті особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є рідними братами заявниці та племінниками померлому ОСОБА_4 .

Зазначає, що Родинні зв`язки заявниці із ОСОБА_4 , як племінниці із рідним дядьком, підтверджуються наступними документами:

-свідоцтвом про народження заявниці серії НОМЕР_1 , актовий запис № 17 від 12 березня 1956 року, видане ЗАГС Гайсинського району Вінницької області, за яким її матір`ю вписана « ОСОБА_5 , українка»;

-Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо дошлюбного прізвища за № 1, за яким вбачається, що дошлюбне прізвище матері заявниці ОСОБА_5 - « ОСОБА_5 »;

-свідоцтвом про народження спадкодавця ОСОБА_4 , серії НОМЕР_2 видане 9 вересня 1950 року, ЗАГС Гайсинського району Вінницької області, за яким його матір`ю записана ОСОБА_6 ;

-Архівною довідкою від 29.05.2018 року № 07-1806/7 відповідно до якої вбачається, що матір заявниці народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , її батьками записано « ОСОБА_7 , 26 років» « ОСОБА_8 , 16 років». Однак, в даній довідці ім`я матері заявниці записано як « ОСОБА_9 ».

Відповідно до Свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , актовий запис № 11, видане Славнянською с/радою Линовецького району Вінницької області 18 листопада 1979 року, заявниця вийшла заміж та змінила прізвище з « ОСОБА_10 » на « ОСОБА_11 ».

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина. Спадкоємців першої та другої черги за померлим дядьком немає. Заявниця звернулася із заявою про прийняття спадщини законом до Гайсинської державної нотаріальної контори. 21 червня 2018 року була заведена спадкова справа за № 67/2018. Треті особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 також звернулися із заявами до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 . Однак при оформленні спадщини нотаріус виявила розбіжності у документах, що засвідчують рідство між померлим спадкодавцем та спадкоємцями. Оригіналів документів, що засвідчують народження матері заявниці ОСОБА_5 та одруження не збереглося. 29.05.2018 року Державний архів Вінницької області видав Архівну довідку, в якій зазначено ім`я матері заявниці « ОСОБА_9 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_5 року». Тому для підтвердження родинних відносин з померлою, заявниця змушена звернутись суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, оскільки це необхідно для отримання свідоцтва про право на спадщину.

Спадкодавець ОСОБА_4 та померла матір заявниці ОСОБА_13 були рідними братом та сестрою. ОСОБА_13 народилася в 1927 році в с. Мелешків. Спадкодавець ОСОБА_4 народився в 1939 році в п. Терськ К. АССР. В 1939 році родина переїхала з с. Мелешків до п. Терськ К. АССР, де і народився ОСОБА_4 . Різниця між матір`ю заявниці і померлим дядьком (братом матері позивачки) була 10 років. Матір заявниці народилася у довоєнні роки, за часи другої світової війни документи були втрачені, відновити документи не було можливості. У зв`язку із цим існують розбіжності в інформації, що засвідчує рідство заявниці із спадкодавцем.

Посилаючись на викладені обставини справи, заявниця просить суд: встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , є рідною племінницею ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у Вінницькій області, Гайсинського району с. Мелешків.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 14 листопада 2018 року відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснювати за правилами окремого провадження (а.а.15).

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 14 січня 2019 року забезпечено докази в цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - Державний нотаріус Гайсинської державної нотаріальної контори Петух Наталія Петрівна, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, а саме - витребувано у Державного нотаріуса Гайсинської державної нотаріальної контори Вінницької області Петух Наталії Петрівни належним чином завірену копію спадкової справи, відкритою після смерті ОСОБА_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.23).

На виконання вимог ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 14 січня 2019 року, Державний нотаріус Гайсинської державної нотаріальної контори Петух Наталія Петрівна надіслала належним чином завірену копію спадкової справи №67/2018 після померлого ОСОБА_4 (а.с.48-77).

Заявник в судовому засіданні заявлені вимоги підтримала, посилаючись на обставини, які зазначені в заяві та просили задовольнити в повному обсязі.

Заінтересовані особи - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вимоги заяви підтримали, просили задовольнити.

Державний нотаріус Гайсинської державної нотаріальної контори Петух Наталія Петрівна у судове засідання не з`явилась, але попередньо надала до суду клопотання, в якому просить розглядати справу без її участі.

Вислухавши пояснення заявника, заінтересованих осіб, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до вимог ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Вимогамист.10 ЦПК України передбачено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановленіКонституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до вимогст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази у їх сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставин справи та відповідні їм правовідносини.

Пунктом 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України визначено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_4 , видане Виконавчим комітетом Кіблицької сільської ради Гайсинського району Вінницької області, ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 78 років помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (а.с.7).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина. За час свого життя ОСОБА_4 заповіт не склав.

З метою оформлення спадщини, заявник, як спадкоємець за законом,21.06.2018 року звернулася до Гайсинської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Проте, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом нотаріус відмовила. Свої дії мотивувала тим, що не підтверджується факт родинних відносин між спадкодавцем та спадкоємцем, як племінниці та дядька.

Оскільки, від встановлення факту родинних відносин залежить виникнення у заявника прав на отримання спадщини, суд приходить до переконання про наявність підстав для встановлення зазначеного факту у судовому порядку.

Заявниця зазначає, що її мати та померлий дядько були рідними братом та сестрою.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 , видане ЗАГС Гайсинського району Вінницької області, ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_8 , в графі батьки записано, зокрема, мати - ОСОБА_6 (а.с.8).

Згідно архівної довідки державного архіву Вінницької області від 29.05.2018 року №07-1806/7 - у книзі актових записів про народження громадян по сільській раді с. Мелешків Гайсинського району Вінницької області за 1927 рік є актовий запис №54 за 10 жовтня 1927 року про народження ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_18 (так у документі). Батьки: ОСОБА_7, 26 р. та ОСОБА_26 , 16 р . Національність: українці (а.с.10).

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу, ОСОБА_19 та ОСОБА_2 , уклали шлюб 18 листопада 1979 року, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис №11. Після укладення шлюбу, присвоєні прізвища, зокрема - дружині «ОСОБА_13» (а.с.9).

Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № витягу: 1, вбачається, що прізвище до державної реєстрації шлюбу матері заявниці - « ОСОБА_20 , прізвище після державної реєстрації шлюбу - « ОСОБА_21 (а.с.11)

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , батьками ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 є, зокрема, мати - ОСОБА_5 (а.с.9).

У відповідності до Експертного висновку Українського бюро лінгвістичних експертиз від 20 листопада 2018 року - з практики лінгвістичних експертиз відомі численні випадки документальної фіксації офіційних, розмовних, гіпокористичних і демінутивних варіантів особових імен у документах першої, і рідше, другої половини ХХ століття. В інших документах фіксувався офіційний варіант цього імені, що призводило до виникнення різних записів в документах однієї особи. З урахуванням зазначеного особові імена ОСОБА_13 (свідоцтво про смерть, запис ОСОБА_13 ; свідоцтво про народження ОСОБА_23 запис мати ОСОБА_5 ; витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, запис відомості про дружину ОСОБА_24 ) та ОСОБА_13 (архівна довідка з Державного архіву Вінницької області щодо актових записів про народження, запис ОСОБА_5 ОСОБА_13) попри розбіжності в документах, наданих для експерти, а також в інших документах зазначеної особи є ідентичними. Розбіжності виникли внаслідок фіксації в офіційному документі розмовного варіанта особового імені ОСОБА_13-ОСОБА_13 і зумовлені особливостями адаптації та функціонування імені в мовному середовищі, де зроблено відповідний запис (а.с.81).

Таким чином, судом достовірно встановлено, що ОСОБА_25 , ІНФОРМАЦІЯ_6 є рідною донькою ОСОБА_26 .

Померлий ОСОБА_4 та померла матір заявниці ОСОБА_27 були рідними братом та сестрою. ОСОБА_13 народилася в 1927 році в с. Мелешків. Спадкодавець ОСОБА_4 народився в 1939 році в п. Терськ К. АССР. В 1939 році родина переїхала з с. Мелешків до п. Терськ К. АССР, де і народився ОСОБА_4 . Матір заявниці народилася у довоєнні роки, за часи другої світової війни документи були втрачені, відновити документи не було можливості. У зв`язку із цим існують розбіжності в інформації, що засвідчує рідство заявниці із спадкодавцем.

Допитана в якості свідка - ОСОБА_30 , суду надала наступні показання. Вона є рідною тіткою заявниці - ОСОБА_1 та рідною сестрою померлого ОСОБА_4 . Підтвердила, що ОСОБА_4 є рідним дядьком ОСОБА_1 .

Оцінивши зібрані у справі докази, суд прийшов до висновку про необхідність задоволення заяви.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства.

Пунктом 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення: заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до листа Верховного Суду України від 01.01.2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що маючих юридичне значення» зазначено, що перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, наводиться у ст. 315 ЦПК і не є вичерпним. У судовому порядку можуть бути встановлені й інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не передбачено іншого порядку їх встановлення, зокрема встановлення факту родинних відносин тощо.

Така правова позиція узгоджується з думкою Пленуму Верховного Суду України, висловленою у п.п. 1, 12 Постанови №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення».

Сторонами у справах окремого провадження є заявники, заінтересовані особи, які є спеціальними суб`єктами цього виду провадження. При визначенні кола заінтересованих осіб у встановленні факту слід враховувати їх юридичний інтерес.

Також, передбачено, що відповідно до ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника тощо.

Факт родинних відносин заявнику необхідно встановити для того, щоб реалізувати свої спадкові права. Встановлення факту родинних відносин породить для заявника певні юридичні наслідки, так як іншого шляху для підтвердження факту родинних відносин не існує.

Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи вищевикладене, оцінивши наявні у матеріалах справи докази, суд приходить до переконання, що заявниця ОСОБА_1 є рідною племінницею померлого ОСОБА_4 .

За розглядом справи на виконання положень ст.ст. 76-81 ЦПК України, заявником надано до суду належні та допустимі докази в обґрунтування поданої заяви, суд вбачає, що встановлення заявленого факту родинних відносин є необхідним заявнику для виникнення у неї права на спадщину та оформлення у подальшому свідоцтва на спадщину.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що вимоги заявника є законними, обґрунтованими, доведеними, а тому підлягають до задоволення.

Відповідно до ч.7 ст.294 ЦПК України, при ухваленні судом рішення по справах окремого провадження, судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

Керуючись ст.ст.2,4,5,13,200,259,263-265,293,315,319 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - Державний нотаріус Гайсинської державної нотаріальної контори Петух Наталія Петрівна, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (РНОКПП НОМЕР_6 ) є рідною племінницею ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий: