Справа №464/5526/18
пр № 2/464/60/19
У Х В А Л А

07 березня 2019 року Сихівський районний суд м.Львова

в складі: головуючого судді Чорна С.З.

при секретарі судових засідань ОСОБА_1

за участю:

позивача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3,-

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у м.Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4»яни Віталіївни про визнання майна спільною сумісною власністю,

в с т а н о в и в:

28.09.2018 позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати житлову квартиру, яка складається з двох кімнат житловою площею 21,6 кв.м., загальною площею 47,9 кв.м., що була придбана 31 січня 2014 року та знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю ОСОБА_2 та ОСОБА_4, та визнати за ним 1/2 житлової квартири, що була придбана 31 січня 2014 року та знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, яка складається з двох кімнат житловою площею 21,6 кв.м., загальною площею 47,9 кв.м.

Однак подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України з огляду на наступне.

Згідно п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Пунктом 2 ч.1 ст.176 ЦПК України визначено, що ціною позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. При цьому, згідно п.9 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи.

Згідно до п.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування -вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, -дійсною вартістю нерухомого майна, у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Як встановлено, у позовній заяві не зазначено ціни позову, від розміру якої залежить правильний обрахунок судового збору, що підлягає сплаті при зверненні до суду з позовною заявою.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обовязкових платежів врегульовано постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21.08.2014 р. № 358.

Відповідно до вимог ст. 6 ч. 3 п.1 Закону України Про судовий збір, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 ч.2 п.1 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 4 ч.2 п.2 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Позивачем до матеріалів справи долучено копію квитанції про сплату судового збору у розмірі 704,80 грн.

Тобто, позивачу необхідно визначити дійсну ціну позову на момент подачі позовної заяви до суду та відповідно до ціни позову доплатити судовий збір та надати оригінал квитанції.

Крім того, позивачем не надано витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності станом на момент подання позовної заяви.

Частинами 12, 13 ст.187 ЦПК України передбачено, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи наведене, вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків, з дотриманням вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 95, 175-177, 185, 258-261 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_4»яни Віталіївни про визнання майна спільною сумісною власністю - залишити без руху, надавши позивачу строк пять днів з дня отримання ухвали суду, для усунення вказаних недоліків заяви.

Розяснити позивачу, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали у строк, встановлений судом, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Чорна С.З.