№ провадження 2/646/211/2019
Справа № 646/1690/18
У Х В А Л А

про залишення без розгляду позовної заяви, залучення третьої особи у справі

та прийняття зустрічного позову

27.05.2019 року м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Шелест І.М.

секретаря Мироненко А.С.

Позивача ОСОБА_1 .

Представника відповідача- Стрельченко О.В.

розглянувши зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа- ОСОБА_3 про визнання права власності у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулися до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності.

Ухвалою судді Червонозаводського районного суду м. Харкова Міцик С.А. від 26 березня 2018 року відкрито провадження у справ, справа призначена до розгляду за правилами загального позовного провадження.

У зв`язку з відрахуванням судді Мицик С ОСОБА_4 А. зі штату Червонозаводського районного суду м.Харкова. на підстави розпорядження керівника апарату Червонозаводського районного суду м.Харкова від 13.07.2018 року, вказана цивільна справа 17.07.2018 року була розподілена в провадження судді Теслікової І.І.

Відповідно до ухвали судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 25.07.2018, справа прийнята до провадження суддею Тесліковою І.І. та одночасно надано позивачам строк на усунення недоліків позовної заяви відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України.

27.08.2018 через канцелярію суду для усунення недоліків позовної заяви, на виконання ухвали суду від 26.03.2018 позивачем ОСОБА_1 надано уточнену позовну заяву, в якій ОСОБА_3 зазначена як третя особа у справі та надано докази сплати судового збору.

27.08.2018 представником позивача ОСОБА_3 - адвокатом Аксьоновою В.В. через канцелярію суду надано заяву про залишення позовної заяви в частині позовних вимог ОСОБА_3 без розгляду.

Крім того, ОСОБА_2 в особі представника адвоката Стрельченко О.В. звернулася до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_1 , третя особа- ОСОБА_3 про визнання майна, набутого під час фактичного проживання однією сім`єю особистою власністю одного з подружжя та надала клопотання щодо встановлення зустрічного забезпечення шляхом зобов`язання ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, що дорівнює 10 % ціни позову, заявленого ОСОБА_1 та складає 35995,00 грн.

Відповідач в судовому засіданні просив поновити строк на подання зустрічної позовної заяви, оскільки рішення про звернення із зустрічним позовом прийняте після уточнень позовних вимог і подачі заяви про залишення без розгляду позовної заяви в частині вимог ОСОБА_3 внаслідок залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі.

Представник позивача в судовому засіданні просив відмовити у клопотанні про поновлення строку на подання позовної заяви, оскільки доказів поважності причин пропуску строку на звернення із позовною заявою позивачем не надано, що свідчить про зловживання ним своїми правами.

Вислухавши думку сторін, дослідивши матеріали у справі в межах заявлених клопотань, суд приходить до наступного.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи викладене, з огляду на те, що провадження у справі відкрито, справа до судового розгляду не призначалась, з урахуванням принципу диспозитивноcті, заява позивача ОСОБА_3 про залишення позову без розгляду підлягає задоволенню.

Як виходить із змісту уточненої позовної заяви, поданої позивачем ОСОБА_1 через канцелярію суду 27.08.2018, ОСОБА_3 зазначена третьою особою у справі.

Згідно ст.53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підго товчого провадження у справі, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи

Оскільки вирішення спору може вплинути на права та обов`язки ОСОБА_3 ,так як вона є спадкоємицю ОСОБА_1 та у разі задоволення позову і включення спірного майна до спадкової маси матиме право на спадкування майна за законом як спадкоємиця першої черги, суд залучає її в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, для участі у справі.

Також, відповідно до ч.193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Як вбачається із матеріалів справи, відповідачем пропущений строк на подання зустрічного позову, оскільки даний строк встановлений ухвалою суду від 21.09.2018 та сплинув 25.10.2019.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи заявлене в судовому засіданні відповідачем клопотання про поновлення пропущеного строку на подання зустрічного позову, поважність пропуску такого строку, зокрема заяву другого позивача про залишення без розгляду позовної заяви в частині його вимог, суд приходить до висновку про поновлення позивачу строку на подання зустрічного позову.

Згідно із ч. 3 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

З матеріалів первісного та зустрічного позовів вбачається, що вони випливають з одних правовідносин, а тому вони можуть бути розглянуті в одному провадженні.

З огляду на наведене, оскільки первісний та зустрічний позови є взаємопов`язаними, задоволення зустрічного позову може виключити задоволення первісного позову, зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа- ОСОБА_3 про визнання права власності слід прийняти до розгляду та об`єднати в одне провадження із первісним позовом.

Щодо клопотання позивача за зустрічним позовом про застосування зустрічного забезпечення, суд зазначає наступне.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 26.03.2018 винесена ухвала про забезпечення позову за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , яка змінена Апеляційним судом Харківської області 24.09.2018 в частині способу забезпечення позову та заборонено відчуження Ѕ частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 та належить на праві приватної власності ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Відповідно до ч. 3 ст 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Як зазначає представник позивача за зустрічним позовом, позивач ОСОБА_1 на теперішній час не працює, не має самостійного доходу, її майновий стан може ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову у випадку відмови у позові.

Оскільки застосований захід забезпечення позову у вигляді заборони на відчуження Ѕ частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_2 , не позбавляє позивача за зустрічним позовом прав щодо спірного майна за виключенням його відчуження, враховуючи, що наведені відомості щодо майнового стану позивача за первісним позовом ОСОБА_1 не підтверджені, а покладення обов`язку щодо їх спростування на ОСОБА_1 , як про це просить представник позивача за зустрічним позовом, суперечить принципу диспозитивної цивільного судочинства, суд приходить до висновку про відмову у застосуванні зустрічного забезпечення у справі.

Керуючись ст.ст. 13,53, 127, 154, 193, 196-200, 257, 259, 260 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності в частині вимог ОСОБА_3 - залишити без розгляду.

Залучити до участі у провадженні позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності, в якості третьої особи ОСОБА_3 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

Поновити ОСОБА_2 строк на зверненнядо суду із зустрічною позовною заявою.

Прийняти до розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа- ОСОБА_3 про визнання права власності та об`єднати в одне провадження з первісним позовом.

Надати позивачу за первісним позовом ОСОБА_1 та третій особі ОСОБА_3 строк на подання відзиву на зустрічний позов у письмовій формі з дотримання ст.178, ст.183 ЦПК України з посиланням на докази, якими вони обґрунтовані, в строк до 27.06.2019.

Відмовити представнику відповідача за первісним позовом у задоволенні клопотання про застосування зустрічного забезпечення у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.М. Шелест