Справа № 199/7189/19
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

«16» жовтня 2019 року м. Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська Спаї В.В., ознайомившись із матеріалами позовної заяви Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Виконавчого комітету Дніпровської міської ради, де треті особи: Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради та приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Виноградова Владислава Юріївна про скасування свідоцтва про право власності, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування записів про право власності,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із даною позовною заявою.

Вказана позовна заява ухвалою судді від 05 вересня 2019 року була залишена без руху, як така, що не відповідає вимогам, викладеним у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, з наданням строку для виправлення недоліків, з наступних підстав.

Приймаючи рішення про залишення позовної заяви без руху враховано, що згідно п. 3 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

В свою чергу, згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового розміру за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою встановлюється у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» № 2629-VIII, становить суму 1921 грн.

За пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового розміру за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою встановлюється у розмірі 1,5 відсоток від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1921 грн.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (672 350 грн.).

Позивачем надано квитанцію про сплату судового збору врозмірі 5763,00 грн., зазначивши, що позовна заява є немайнового характеру, втім, такі твердження позивача не є слушними, оскільки позовна заява, окрім вимог немайнового характеру (позовна заява містить три вимоги немайнового характеру: скасування свідоцтва про право власності, скасування запису про право власності на нерухоме майно за ОСОБА_1 та скасування права власності на нерухоме майно за ОСОБА_2 ), за які повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 5763, 00 грн., однак, позовна заява також містить вимогу і майнового характеру (витребування майна з чужого незаконного володіння), за яку позивачем не надано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі

Відтак, позивачу необхідно було зазначити ціну позову з обґрунтованим її розрахунком (експертна оцінка, звіт, висновок тощо) та сплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру, виходячи із вартості майна.

10.10.2019 від позивача надійшла заява, відповідно до якої на виконання вимог суду, надано докази доплати судового збору та надано квитанцію на суму 1921,00 грн.

Перевіривши доводи вказаної заяви позивача, суддя приходить до наступного.

Позовну заяву було залишено без руху саме з підстав недотримання позивачем вимог п. 3 ч. 3 ст. 185 ЦПК України, відповідно до якої позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Суддею було зазначено, що згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Втім, позивачем, в свою чергу, не зазначено ціни позову та надано будь-яких доказів її обґрунтованого розрахунку, на підставі якого суд мав би змогу хоча б попередньо визначити розмір судового збору та дійти висновку про слушність сплаченої позивачем суми судового збору.

Отже, беручи до уваги те, що позивачем не були виконані у повному обсязі вимоги, зазначені в ухвалі судді від 05 вересня 2019 року, суддя, керуючись ч. 3 ст. 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Виконавчого комітету Дніпровської міської ради, де треті особи: Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради та приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Виноградова Владислава Юріївна про скасування свідоцтва про право власності, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування записів про право власності вважати неподаною та повернути позивачеві.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала підписана 16 жовтня 2019 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду або через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя В.В. Спаї

16.10.2019