Провадження № 2/761/727/2019
21 лютого 2019 року Шевченківський районний суд м.Києва
в складі головуючого судді Мальцева Д.О.
при секретарі Фецяк Р.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного порядку в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «СК «Брокбізнес» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої в результаті ДТП,
Представник ПАТ «СК «Брокбізнес» (далі по тексту - позивач) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , відповідно до якого просить стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду у розмірі 32 928, 95 грн. та 1600, 00 грн. судового збору.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 03.11.2016 між ОСОБА_2 та позивачем був укладений Договір добровільного страхування автотранспорту № 006-0468882, за яким застраховано транспортний засіб «Lexus», Д .Н. З. НОМЕР_1 .
12.01.2017 в м. Києві по вул. Пшеничній, 2 сталась ДТП за участю застрахованого транспортного засобу та «Toyota», д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_1 , власник ТЗ - ОСОБА_4 .
Відповідно до постанови Святошинського районного суду м. Києва від 27.02.2017, винним у вчиненні ДТП внаслідок порушення Правил дорожнього руху України визнано відповідача.
Так, ОСОБА_2 звернувся до позивача із заявою про виплату страхового відшкодування. Відповідно до умов Договору добровільного страхування автотранспорту № 006-0468882 позивач здійснив виплату страхового відшкодування потерпілій особі в розмірі 32 928, 95 грн.
Так, у відповідності до ст. 27 Закону України «Про страхування» та 993 ЦК України, до позивача перейшло право вимоги до особи, яка відповідальна за збитки, тобто до ОСОБА_1 .
У зв`язку з вище викладеним, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.
Від відповідача відзив не надходив.
29.09.2017 ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Малинниковим О.Ф. позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків.
10.11.2017 ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Малинниковим О.Ф. відкрито провадження по справі, справу призначено до розгляду.
05.04.2018 від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності. Вказав також, що проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідно до Розпорядження керівника апарату Шевченківського районного суду м. Києва № 01-08-1182 від 04.10.18 року щодо повторного автоматичного розподілу справи, вказана справа була передана до провадження судді Мальцева Д.О.
05.10.2017 ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. прийнято справу до свого провадження та, з врахуванням змін, внесених до ЦПК України, які набули чинності 15.12.2017, призначено до розгляду с порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином. В своїй заяві представник позивача справу просив розглядати за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином.
Так, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи (ч. 1 ст. 280 ЦПК України).
21.02.2019 з врахуванням тієї обставини, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, в судове засідання не з`явився без поважних причин, причини неявки суду не повідомив, відзиву не подав, а також того, що позивач не заперечує проти ухвалення заочного рішення, суд постановив ухвалу про розгляд справи в заочному порядку на підставі наявних у справі даних та доказів.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Відповідно до ст. 1166 ЦК України, шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно з ч. 2 ст. 1187 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України) шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.
Згідно з ч.1 ст. 1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.
Згідно до ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.
Відповідно до ст. 8 Закону України «Про страхування» страховим випадком є подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі.
Згідно положень ст. 9 вказаного Закону, страхове відшкодування - страхова виплата, яка здійснюється страховиком у межах страхової суми за договорами майнового страхування і страхування відповідальності при настанні страхового випадку.
Страхове відшкодування не може перевищувати розміру прямого збитку, якого зазнав страхувальник. Непрямі збитки вважаються застрахованими, якщо це передбачено договором страхування. У разі коли страхова сума становить певну частку вартості застрахованого предмета договору страхування, страхове відшкодування виплачується у такій же частці від визначених по страховій події збитків, якщо інше не передбачено умовами страхування.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 25 Закону України «Про страхування», здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком.
Відповідно до ст. 993 ЦК України та ст. 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.
В судовому засіданні встановлено, що 03.11.2016 між ОСОБА_2 та позивачем був укладений Договір добровільного страхування автотранспорту № 006-0468882, за яким застраховано транспортний засіб «Lexus», Д.Н.З. НОМЕР_1 , (а.с. 4-6).
12.01.2017 в 15 год. 00 хв. в м. Києві біля будинку по вул. Пшенична, 2В сталась ДТП за участю застрахованого транспортного засобу «Lexus», Д.Н. З. НОМЕР_1 та «Toyota», д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_1 .
Постановою Святошинського районного суду м.Києва від 27.02.2017 в справі про адміністративне правопорушення № 759/945/17, відповідача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.
Згідно з ч.6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Таким чином, вина відповідача у вчиненні ДТП, внаслідок якої було пошкоджено транспортний засіб марки «Lexus», Д .Н. З. НОМЕР_1 .
30.01.2017 ОСОБА_2 звернувся до позивача із заявою щодо напрямку виплати/або доплати страхового відшкодування (а.с. 9).
Відповідно до Рахунку № ЕЛюС-0000786 від 18.01.17, надано ТОВ «ВіДі Еліт», вартість відновлюваного ремонту 27 440, 79 грн., ПДВ - 5 488, 16 грн. (а.с. 12).
Згідно Акту виконаних робіт № ЕЛюС-001445 від 10.02.17, підписаного між ОСОБА_2 та ТОВ «ВіДі Еліт», Товариством на замовлення Страхувальника виконано робіт та витрачено на запчастини та деталі для транспортного засобу «Lexus», Д.Н. З. НОМЕР_1 на загальну суму 32 928, 95 грн. (а.с. 13).
Відповідно до Платіжного доручення № 7052 від 13.02.2017 та Картки рахунку № 68.5.31 , позивачем виплачені вказані кошти в рахунок страхового відшкодування а суму 32 928, 95 грн. (а.с. 19).
З врахуванням наведеного, до ПАТ «СК «Брокбізнес» як до страховика, який виплатив страхове відшкодування за Договором добровільного страхування автотранспорту № 006-0468882, перейшло право вимоги в межах фактичних витрат на суму 32 928, 95 грн., до відповідача, як до особи, відповідальної за завдані збитки.
Так, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).
В свою чергу, у відповідності до положень ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з ч.1 ст. 76, ч. 1 ст.77 та ст. 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню, а саме з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення матеріальна шкода у розмірі 32 928, 95 грн.
Крім того, відповідно до ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1600, 00 грн.
Враховуючи наведене та керуючись ст. 22, 36, 1166, 1187, 1191 ЦК України, Законом України «Про страхування», ст. 2, 4, 12, 13, 76-81, 89, 95, 141, 229, 258, 259, 263-266, 268, 273, 280-283, 352, 353-355, п.п. 15.5 п.15 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, суд, -
Позов Публічного акціонерного товариства «СК «Брокбізнес» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої в результаті ДТП - задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_1 /дані: ІНФОРМАЦІЯ_1 , і.п.н. - НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_1 / на користь Публічного акціонерного товариства «СК «Брокбізнес» /дані: код ЄДРПОУ - 20344871, адреса: м. Київ, вул. Білоруська, 3/ матеріальну шкоду, завдану в результаті ДТП у розмірі 32 928, 95 грн.
Стягнути з ОСОБА_1 /дані: ІНФОРМАЦІЯ_1 , і.п.н. - НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_1 / на користь Публічного акціонерного товариства «СК «Брокбізнес» /дані: код ЄДРПОУ - 20344871, адреса: м. Київ, вул. Білоруська, 3/ судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1600, 00 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: