Справа № 388/1132/18
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А І Н И
14.03.2019 року Долинський районний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді Степанов С.В.
при секретарі Лінській Л.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Долинська справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, яка втратила право користування житловим приміщенням,-
У серпні позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача посилаючись на те, що їй на праві власності належить житловий будинок № 50 по вул. Героїв Крут (колишня ОСОБА_3) у м.Долинська Кіровоградської області, що підтверджується договором купівлі - продажу та реєстраційним посвідченням ОКП «Кіровоградське ООБТІ». З 05.09.2001 року по 2008 рік в належному їй будинку проживав та був зареєстрований її син - ОСОБА_2, що підтверджується домовою книгою, довідкою КП «Долинський міськкомунгосп» та довідкою голови вуличного комітету. Свого сина вона особисто зареєструвала у вищевказаному будинку, як члена своєї сім'ї, який на той час з нею проживав. У 2008 році відповідач виїхав на постійне місце проживання в інше невідоме місце. Таким чином, починаючи з 2008 року відповідач зареєстрований, але фактично не проживає в належному позивачці будинку за адресою вул. ОСОБА_4 (колишня ОСОБА_3), буд. 50 м.Долинська Кіровоградська область, що підтверджується довідкою голови вуличного комітету. Проте, відповідач до сьогоднішнього дня залишається зареєстрованим в належному їй будинку. Реєстрація відповідача за вказаною адресою порушує її право власності на власний розсуд володіти, користуватись та розпоряджатись належним майном, не може продати будинок, подарувати будинок. В даний час, будучи пенсіонером та отримуючи невелику пенсію не має можливості оформити субсидію, так як за новими правилами до органу соціального захисту населення необхідно подати довідки про доходи всіх зареєстрованих в житловому приміщенні осіб, але так як відповідач більше десяти років не проживає в будинку, позивачка не може подати довідку про його доходи. Єдиним можливим є звернення з позовом до особи яка фактично не проживає про втрату права на користування житлом для подальшого зняття відповідача з реєстрації в належному позивачці житловому будинку. Вищевказані обставини і є підставою для звернення до суду з позовом.
Позивачка в судовому засіданні заявлені вимоги підтримала, просила визнати відповідача таким, що втратив право на користування жилим приміщенням.
Відповідач у судове засідання не зявився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, на адресу його місця реєстрації направлявся рекомендований лист.
За таких підстав, суд виносить рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, встановив наступне.
Із копії технічного паспорту на житловий будинок № 50 по вул.Карла Маркса, м.Долинська Кіровоградської області, слідує, що власником домоволодіння являється ОСОБА_1 (а.с.5-6).
Із копії реєстраційного посвідчення від 16.05.1987 року слідує, що житловий будинок з надвірними будівлями за адресою : вулиця К.Маркса, 50, м.Долинська, Кіровоградська область зареєстрований за ОСОБА_1 (а.с.7).
Із копії будинкової книги на житловий будинок № 50 по вул.Карла Маркса, м.Долинська Кіровоградської області, слідує, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований у вказаному домоволодінні (а.с.13-19).
За змістом ст. ст. 316, 317 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Згідно зі ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
На підставі ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно ч.2 ст. 405 ЦК України члени сімї власника житла втрачають право на користування житлом у разі відсутності без поважних причин понад 1 рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Згідно зі ст. 71 ЖК України, суд може визнати особу такою, що втратила право користування житловим приміщенням, якщо доведено, що вона не користується цим приміщенням більше шести місяців без поважних причин.
За змістом ст. 156 ЖК України члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. У разі відсутності угоди між власником будинку (квартири) і колишнім членом його сім'ї про безоплатне користування жилим приміщенням до цих відносин застосовуються правила, встановлені статтею 162 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 405 ЦК України члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Аналіз вищевказаних норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про визнання особи такою, що втратила право користування житлом, як спосіб усунення перешкод у користуванні власністю.
Враховуючи вище викладене встановлено, що власником будинку № 50 по вул. Героїв Крут (ОСОБА_3) у м. Долинська Кіровоградської області є позивач ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 16.05.1987 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1407/5 начальником бюро технічної інвентаризації. Відповідач зареєстрований в даному будинку, однак там не проживає з 2008 року, тобто понад рік без поважних причин відсутній за місцем проживання, домовленостей між ним та власником житла з приводу користування житлом не виникало, відповідно відповідач є таким, який втратив право користування спірним житловим приміщенням. З огляду на встановленні обставини, суд вбачає підстави для задоволення позовних вимог позивача.
Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Позивач поніс судові витрати, що складаються із судових витрат зі сплати судового збору в розмірі 704,80 грн., які підлягають стягненню з відповідача на його користь у розмірі 704,80 грн.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 280-282, 289, 352, 354, 355 ЦПК України, суд ,-
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме : будинком за номером 50 по вулиці Героїв Крут (ОСОБА_3) в м. Долинська, Кіровоградської області.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 704 (сімсот чотири) гривні 80 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржено у порядку, передбаченому ст. 354 ЦПК України, безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Суддя Долинського районного суду ОСОБА_6