Справа № 274/70/16-ц
Провадження № 2/0274/267/19
У Х В А Л А

11.03.2019 року Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судових засідань ОСОБА_1, розглянувши заяву ОСОБА_2 про роз'яснення ухвали суду від 17.01.2019 року по справі № 274/70/16-ц за позовом ОСОБА_2 до Філії Житомирського обласного управління ПАТ "Державний ощадний банк України", третя особа: Відділення ТВБВ № 10005/043 Філії Житомирського обласного управління ПАТ "Державний ощадний банк України" про визнання незаконними дій працівників ПАТ "Державний ощадний банк України" про повернення строкового банківського вкладу та відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої з вини відповідача,-

В с т а н о в и в :

Ухвалою судді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 17.01.2019 року стягнуто з ОСОБА_2 (адреса: 13301, АДРЕСА_1, іпн. НОМЕР_1, НОМЕР_2, виданий Бердичівським МРВ УМВС України в Житомирській області, 28.12.1999 р.) до Державного бюджету України через Державну судову адміністрацію України (адреса: м. Київ, вул. Липська, 18/5, ) штраф 0,3 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 576 (п"ятьсот сімдесят шість) грн.30 коп., в якості заходу процесуального примусу.

Ухвала набрала законної сили.

ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про роз'яснення зазначеної ухвали суду, оскільки зміст даної ухвали є необґрунтованим та незрозумілим для нього.

Суд вважає за можливе розглянути заяву про роз'яснення судового рішення у відсутності учасників справи.

За викладених обставин, суд провів розгляд заяви на підставі наявних в ній доказів, в порядку, передбаченому ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Проаналізувавши обставини, викладені в заяві, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви слід відмовити, виходячи з наступного.

У відповідності до ч. 1 ст. 258 ЦПК України, яка визначає види судових, судовими рішеннями є: ухвали, рішення, постанови, судові накази.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання. Про роз'яснення або відмову у роз'ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Дана норма передбачає підстави для роз'яснення судового рішення у судовому засіданні та визначає, що таке роз'яснення, за своєю суттю, є одним із способів усунення недоліків судового рішення, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Суд звертає увагу, що роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, які будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли недотримані вимоги ясності, визначеності такого рішення суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

У п. 21 постанови Пленуму Верховного суду України "Про судове рішення в цивільній справі" № 14 від 18.12.2009 р. зазначено, що відповідно до ст.221ЦПК України (2001р.) слідує, що роз'яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз'яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

За своєю правовою суттю роз'яснення судового рішення зумовлене його нечіткістю, якщо рішення є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, роз'яснення полягає в тому, що суд не в праві давати відповідь на нові та невирішені ним вимоги, а лише має роз'яснити положення постановленого рішення, які нечітко сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

Судове рішення - акт судового розгляду справи будь-якого виду провадження, яке відповідно до ст.124 Конституції України ухвалюється судами іменем України і є обов'язковим до виконання на всій території України.

Діюче процесуальне законодавство зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість судового рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Роз'яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов'язкового характеру.

Стаття 271 ЦПК України передбачає можливість роз'яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Також, виходячи із системного тлумачення положень статті 271 ЦПК України, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане цим Кодексом.

Отже, роз'яснення рішення це уточнення, більш чітке і зрозуміле викладення справжнього його змісту.

Із врахуванням викладеного, суд доходить до висновку, що ухвала суду від 17.01.2019 року у справі № 274/71/16-ц про застосування штрафу як заходу процесуального примусу є зрозумілою і такою, що не припускає різного тлумачення, судом не встановлено обставин, що утруднюють виконання судового рішення, ухвала є цілком зрозумілою та роз'ясненню не підлягає, у зв'язку з чим в даному випадку відсутні достатні та необхідні правові підстави для задоволення заяви про роз'яснення ухвали суду.

З урахуванням викладеного та керуючись п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», ст. ст. 260, 271, 353 ЦПК України, суд,-

У х в а л и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про роз'яснення ухвали суду від 17.01.2019 року по справі № 274/70/16-ц за позовом ОСОБА_2 до Філії Житомирського обласного управління ПАТ "Державний ощадний банк України", третя особа: Відділення ТВБВ № 10005/043 Філії Житомирського обласного управління ПАТ "Державний ощадний банк України" про визнання незаконними дій працівників ПАТ "Державний ощадний банк України" про повернення строкового банківського вкладу та відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої з вини відповідача - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідні положення Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть також подаватися учасниками справи до або через Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області.

Суддя: Т.М.Вдовиченко