Справа № 204/999/19
Провадження № 4-с/204/14/19
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2019 року суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Дубіжанська Т.О., розглянувши скаргу ОСОБА_1, зацікавлені особи Публічне акціонерне товариство «ОСОБА_2 Аваль», Соборний Відділ державної виконавчої служби м. Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, субєкт оціночної діяльності ОСОБА_3 на дії державного виконавця Соборного ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області у виконавчому провадженні ВП № 56301513 з примусового виконання виконавчого листа № 204/361/17 від 14.02.2018 року виданого Красногвардійським районним судом м. Дніпропетровська, про визнання неправомірними дій державного виконавця щодо оцінки ринкової вартості описаного та арештованого майна, про визнання недійсним та скасування висновку про вартість майна, -

ВСТАНОВИВ:

8 лютого 2019 року до суду надійшла скарга ОСОБА_1, зацікавлені особи Публічне акціонерне товариство «ОСОБА_2 Аваль», Соборний Відділ державної виконавчої служби м. Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, субєкт оціночної діяльності ОСОБА_3 на дії державного виконавця Соборного ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області у виконавчому провадженні ВП № 56301513 з примусового виконання виконавчого листа № 204/361/17 від 14.02.2018 року виданого Красногвардійським районним судом м. Дніпропетровська, про визнання неправомірними дій державного виконавця щодо оцінки ринкової вартості описаного та арештованого майна, про визнання недійсним та скасування висновку про вартість майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Відповідно до ч. 1 ст. 23 ЦПК України, усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються місцевими загальними судами як судами першої інстанції, крім справ, визначених частинами другою та третьою цієї статті.

Як вбачається з скарги, ОСОБА_1 заявляє чотири вимоги, однією з яких просить суд визнати недійсним та скасувати висновок про вартість майна, який виконаний експертом, субєктом оціночної діяльності фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 від 14 листопада 2018 року, а саме: про експертну оцінку нежитлового приміщення № 146, загальною площею 94,4 кв.м., що знаходиться за адаресою: м. Дніпро, вул. Гусенка, буд. 17, що належало на праві власності ОСОБА_1

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночні діяльності в України, її державного и громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших субєктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до ч. 4 ст. 3 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 32 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», оцінювачі та суб'єкти оціночної діяльності несуть відповідальність за порушення вимог цього Закону в порядку, встановленому законами. Оцінювачі та суб'єкти оціночної діяльності - суб'єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема за недостовірність чи необ'єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

Таким чином, законодавством України передбачені підстави відповідальності субєкта оціночної діяльності-субєкта господарювання в разі неналежного виконання (зокрема, недостовірність чи необєктивність оцінки майна) ним своїх обовязків.

Системний аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що звіт про оцінку майна є документом, який фіксує дії субєкта оціночної діяльності субєкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обовязків, визначених законом і встановлених відповідним договором. Звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені субєктом оціночної діяльності субєктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності.

Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосуванн до нього наслідків, повзаних із скасуванням юридичних актів чи визнаннням недіймними правочинів.

Такого ж висновку дійшла й ОСОБА_4 Верховного суду у своїй постанові від 13 березня 2018 року, по справі № 914/881/17 за позовом Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Львівгаз» до фізичої особи-підприємця ОСОБА_5, за участю Прокуратури Львівської області та третьої особи, яка не завялає самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Перемишлянської районної ради Львівської області, про визнання недійсним звіту про оцінку майна.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вищевикладене, приходжу до висновку, що вимога про визнання недійсним та скасування висновку про вартість майна, не підлягає судовому розгляду, а тому в цій частині позовних у відкритті провадженні необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», ст. ст. 4, 186 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження за скаргою ОСОБА_1, в частині визнання недійсним та скасування висновку про вартість майна, який виконаний експертом, субєктом оціночної діяльності фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 від 14 листопада 2018 року, а саме: про експертну грошову оцінку нежитлового приміщення № 146, загальною площею 94,4 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Дніпро, вул. Гусенка, буд. 17, що належало на праві власності ОСОБА_1 відмовити.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повного тексту ухвали суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому повного тексту ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя Т.О. Дубіжанська