Провадження № 2/761/5092/2019
У Х В А Л А

05 червня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Фролова І.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про зняття арешту з нерухомого майна, -

в с т а н о в и в :

10 квітня 2019 позивачі звернулися з вказаним позовом до суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 11 квітня 2019 року матеріали розподілені на суддю Фролову І.В.

Разом з тим, ухвалою суду від 17 квітня 2019 року позов залишено без руху, а саме: вказати власні реєстраційні номер облікової картки платника податків або номери і серію паспортів для фізичних осіб - громадян України, зазначити реквізити відповідача, надати копію позову з додатками для нього, надати докази на підтвердження перебування квартири під арештом, докази на підтвердження підстав накладення такого арешту, зазначити попередній (орієнтований) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, підтвердити те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, а також надати копію свідоцтва про шлюб для відповідача, надати докази сплати судового збору у розмірі 768,40 грн. кожним позивачем окремим платіжним документом (на р/р № 6011 , МФО 899998 , , одержувач УК у Шевчен.р-ні/Шевченк.р-н) у встановленому законом порядку.

Згідно зворотного повідомлення, що міститься в матеріалах справи, позивач ОСОБА_1 отримав ухвалу про залишення позову без руху 27 квітня 2019 року.

За умовами ч. 1 ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Враховуючи, що позивачу було надано десятиденний строк на усунення недоліків позову з моменту отримання ухвали про залишення позову без руху, то такий строк закінчився 06 травня 2019 року, однак, недоліки позову станом на 05 червня 2019 року не усунуті.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, а також виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Судом враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

За ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у відповідності до ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 17 квітня 2019 року у строк, вказаний в ухвалі, суд приходить до висновку про необхідність повернення позовної заяви позивачеві.

Виходячи з викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про зняття арешту з нерухомого майна - вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: