Справа № 567/1722/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2019 року м. Острог

Острозький районний суд Рівненської області у складі:

головуючий суддя - Назарук В.А.

секретар - Гічиновська Я.В.

з участю

представника позивача Брускаль Т.М

відповідачів ОСОБА_1 О., Дорощука О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Управління державного агентства рибного господарства у Рівненській області в інтересах Могилянівської сільської ради Острозького району Рівненської області до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про відшкодування шкоди

встановив:

Управління Державного агентства рибного господарства у Рівненській області (Рівненський рибоохоронний патруль) в інтересах Могилянівської сільської ради Острозького району Рівненської області звернулось до суду з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в солідарному порядку на користь Могилянівської сільської ради Острозького району Рівненської області матеріальну шкоду заподіяну незаконним добуванням (збиранням) цінних видів водних біоресурсів в сумі 1360 грн., а також судовий збір.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що 16.08.2017 року о 15:30 год. на річці Горинь поблизу с.Могиляни Острозького району Рівненської області, ОСОБА_2 спільно з ОСОБА_3 здійснювали вилов риби, забороненим сіткоснасевим знаряддям лову, виловивши щуку у кількості 4 шт., загальною вагою 0,5 кг., чим заподіяли рибним запасам України шкоду на суму 1360 грн.

Постановами Острозького районного суду Рівненської області від 18.09.2017 ОСОБА_2 та ОСОБА_3 визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП.

Одночасно вказує, що при винесенні постанови по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до ст. 40 КУпАП не приймалось рішення про відшкодування шкоди, завданої рибному господарству України.

Вказує, що розмір шкоди визначено відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», яка становить 1360 грн.

Посилаючись на наявність протиправної поведінки, вини відповідачів, факту заподіяння шкоди тваринному світу та причинно-наслідкового зв"язку між завданою шкодою та діями відповідачів, а також на те, що відповідачі добровільно завдані державі збитки не відшкодували, просить стягнути з відповідачів в рахунок відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних ресурсів в розмірі 1360 грн.

Ухвалою Острозького районного суду від 01.02.2019 року відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, відповідачам було встановлено строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження для подачі відзиву на позовну заяву та заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Суд, розглянувши справу за правилами спрощеного позовного провадження, визначивши юридичну природу правовідносин і закон який їх регулює, дослідивши подані письмові докази в їх сукупності та взаємозв"язку, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримала в повному обсязі, з підстав викладених в позовній заяві, просила його задоволити.

Пояснила, що відповідно до статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб"єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Аналогічна норма закріплена і в Законі України «Про тваринний світ», де згідно ст. 59 визначено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства у встановленому законом порядку мають право пред`являти позови про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу.

Зазначила, що спільна вина ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є доведеною згідно постанов Острозького районного суду у справі про адміністративне правопорушення від 18.09.2017, які відповідно до ч. 4 ст. 61 ЦПК України є обов`язковими для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.

Вказує, що згідно розрахунку матеріальної шкоди, рибному господарству України завдано збитків на суму 1360 грн. Розмір шкоди, заподіяної особами незаконним (з порушенням правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, визначено відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

На підставі вищезазначеного, просить стягнути солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, в розмірі 1360 грн., яку необхідно сплатити на користь Могилянівської сільської ради Острозького району Рівненської області та судові витрати в розмірі 1762 грн.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні позов визнав. Підтвердив факт незаконного вилову ним риби та притягнення в зв"язку з цим до адміністративної відповідальності.

Відповідач ОСОБА_3 позов не визнав. Підтвердив факт незаконного вилову ним риби та притягнення в зв"язку з цим до адміністративної відповідальності, однак вважає, що оскільки ним було сплачено штраф визначений постановою суду по даному факту, то завдана майнова шкода з нього стягненню не підлягає.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, розглядаючи позов в межах заявлених вимог та на підставі наданих доказів, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Статтею 13 Конституції України, статтями 3, 4, 5 Закону України «Про тваринний світ», статтею 39 Закону України «Про охорону навколишнього середовища» встановлено, що об"єкти тваринного світу (в тому числі риби, ссавці, членистоногі, молюски) знаходяться під охороною держави та належать до природних ресурсів загальнодержавного значення.

Рішенням Конституційного Суду України від 08.04.1999 року № 3-рп/99 визначено, що поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах», означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованих на захист інтересів держави. Таким органом відповідно до Конституції України може бути орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Частиною 1 статті 59 Закону України «Про тваринний світ» визначено, що до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у тому числі, належить контроль за додержанням встановленого порядку обліку тварин та обліку їх використання; вимоги від фізичних та юридичних осіб усунення порушень законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу; припинення використання об`єктів тваринного світу, яке ведеться з порушенням законодавства; пред`явлення позовів про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу.

Відповідно до п. 7 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №895 від 30.09.2015, Держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку територіальні органи (органи рибоохорони) та спеціально уповноважений орган державного нагляду за безпекою мореплавства флоту рибного господарства.

Згідно із пп. 6.16 п. 6 Положення про органи рибоохорони Державного агентства рибного господарства України, Управління Держрибагентства має право самостійно та через органи прокуратури подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Відповідно до Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 року №895, Державне агентство рибного господарства України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства.

Відповідно до Положення про Управління Державного агенства рибного господарства у Рівненській області, затвердженого наказом Державного агенства рибного господарства України 15.07.2016, визначено що Управління Державного агенства рибного господарства у Рівненській області є територіальним органом Державного агенства рибного господарства України, діє у складі Держрибагенства, утворюється у порядку передбаченому ст.21 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади», має самостійний баланс, відповідні рахунки в органах Державної казначейської служби, печатку.

Відповідно до покладених но нього завдань, серед іншого, Рівненський рибоохоронний патруль забезпечує організацію та здійснює державний нагляд (контроль) у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині біоресурсів, має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб"єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Аналогічна норма закріплена і в Законі України «Про тваринний світ», де в ст. 59 визначено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства у встановленому законом порядку має право пред`являти позови про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу.

На підставі ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст.59 Закону України «Про тваринний світ», Положення про Управління Державного агенства рибного господарства у Рівненській області та в порядку ст.56 ЦПК України, Управління державного агенства рибного господарства у Рівненській області звернулось до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданих державі незаконним добуванням цінних видів водних біоресурсів.

Статтею 63 Закону України «Про тваринний світ» визначено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.

Порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Постановою Острозького районного суду Рівненської області №567/949/17 від 18.09.2017 ОСОБА_2 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП за фактом здійснення ним 16.08.2017 року вилову риби забороненим сіткоснасним знаряддям лову, тобто встановлено порушення п.3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, яким забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм та без наявності відповідних документів, що дають право на здійснення лову в окремих водоймах, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією незаконно добутих водних живих ресурсів.

Постановою Острозького районного суду Рівненської області №567/950/17 від 18.09.2017 року ОСОБА_3 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП за фактом здійснення ним 16.08.2017 року вилову риби забороненим сіткоснасним знаряддям лову, тобто встановлено порушення п.3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, яким забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм та без наявності відповідних документів, що дають право на здійснення лову в окремих водоймах, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів.

Зі змісту протоколів про адміністративне правопорушення, постанов Острозького районного суду, Ільїн ОСОБА_4 та ОСОБА_3 16.08.2017 року здійснили вилов риби забороненим сіткоснасним знаряддям лову. При цьому ними було виловлено рибу щука в кількості 4 шт., загальною вагою 0,5 кг., чим було нанесено збитки рибному господарству України на суму 1360 грн.

Згідно ч.5 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.

При прийнятті рішення щодо притягнення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності питання про стягнення з них завданих державі збитків відповідно до ст. 40 КУпАП не вирішувалось.

Таким чином, спільна вина ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є доведеною і відповідно до ч.4 ст.61 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов`язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.

Одночасно, з урахуванням вимог ч. 6 ст. 82 ЦПК України, розглядаючи дану справу, що стосується правових наслідків дій відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , з врахуванням постанов Острозького районного суду від 18.09.2017, доказуванню та встановленню підлягає лише розмір, завданих правопорушниками матеріальних збитків, що заподіяні внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Визначення суми шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування або знищення водних живих біоресурсів здійснюється відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 12.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», та відповідно до розрахунку Управління Державного агенства рибного господарства у Рівненській області, розмір шкоди внаслідок незаконного добування (збирання) відповідачами цінних видів водних біоресурсів становить 1360 грн.

Розрахунок здійснено позивачем відповідно до нормативно-правових актів, які регулюють дані відносини та відповідачами не надано доказів помилковості чи неправильності розрахунку, в зв`язку в чим суд вважає його достовірним.

Таким чином, суд вважає встановленим, що своєю протиправною поведінкою відповідачі заподіяли рибним запасам України шкоду у вище вказаному розмірі.

Відповідно ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Таким чином, природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Могилянівської сільської ради Острозького району Рівненської області). Поряд із цим, одночасно дані природні ресурси є власністю Українського народу.

Відповідно до статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодуватн шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Вищезазначене також відображено у статті 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" згідно якої шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Також, відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Одночасно, при вирішенні спору суд враховує п.6.1, 6.2 Правил любительського і спортивного рибальства, згідно яких особи, винні в порушенні Правил рибальства, несуть відповідальність у встановленому законодавством порядку.

Відповідно ст. 20 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів", шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів, а відтак суд не приймає до уваги заперечення відповідача ОСОБА_3 щодо відсутності підстав для стягнення з нього заподіяної шкоди в зв"язку з притягненням до адміністративної відповідальності по даному факту.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища є регулювання відносин у галузі охорони, використання і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки, запобігання і ліквідації негативного впливу господарської та іншої діяльності на навколишнє природне середовище, збереження природних ресурсів, генетичного фонду живої природи, ландшафтів та інших природних комплексів, унікальних територій та природних об`єктів, пов`язаних з історико-культурною спадщиною.

Згідно статті 2 даного Закону, відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні регулюються цим Законом, а також земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

Тобто норми Закону «Про охорону навколишнього природного середовища» є імперативними у даних правовідносинах, а тому застосування вимог ст. 69 даного Закону є обов`язковим.

В той же час, відповідно до норм ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», яка визначає особливості застосування цивільної відповідальності за завдану, в тому числі рибним запасам України шкоду, то шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Частиною 1 ст. 1190 ЦК України визначено, що особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність.

В судовому засіданні встановлено наявність протиправної поведінки, вини відповідачів, факту заподіяння шкоди тваринному світу та причинно-наслідкового зв`язку між завданою шкодою та їх діями.

З огляду на викладене, а також враховуючи встановлені у справі обставини, суд вважає за необхідне стягнути із відповідачів солідарно на користь позивача майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів у розмірі 1360 грн.

Згідно ст.16, 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», органи місцевого самоврядування є юридичними особами і від імені та в інтересах територіальних громад, відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції.

Отже, органи місцевого самоврядування в межах своєї території є самостійними суб`єктами права власності на природні ресурси (в тому числі водні біоресурси).

Відповідно до ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.

Крім того, відповідно до п.4 ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховується до спеціального фонду в складі місцевого бюджету, тобто до місцевого природоохоронного фонду за місцем нанесення шкоди довкіллю.

В даному випадку адміністративне правопорушення було вчинене на території Могилянівської сільської ради Острозького району Рівненської області, а тому сума збитку підлягає сплаті до природоохоронного фонду зазначеної сільської ради.

На підставі викладеного суд приходить до висновку про те, що відповідачі, незалежно від притягнення до адміністративної відповідальності, зобов`язані відшкодувати заподіяну навколишньому середовищу шкоду, а тому суд вважає що позовні вимоги Рівненського рибоохоронного патруля обґрунтовані та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Таким чином, з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 1762 грн., тобто в рівних частках з кожного по 881 гривень.

Керуючись ст.ст. 4, 19, 141, 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

позов Управління державного агентства рибного господарства у Рівненській області в інтересах Могилянівської сільської ради Острозького району Рівненської області до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої державі незаконним добуванням цінних видів водних біоресурсів задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) солідарно на користь Могилянівської сільської ради Острозького району Рівненської області (місцезнаходження: с.Могиляни, вул.Центральна, 75 Острозького району Рівненської області, ) 1360 грн. на відшкодування матеріальної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Управління державного агентства рибного господарства у Рівненській області (місцезнаходження: м.Рівне, вул.Чорновола, 86) 881 грн. на відшкодування витрат на сплату судового збору.

Стягнути з ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь Управління державного агентства рибного господарства у Рівненській області (місцезнаходження: м.Рівне, вул.Чорновола, 86) 881 грн. на відшкодування витрат на сплату судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Рівненського апеляційного суду через Острозький районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 24.05.2019.

Суддя Острозького районного судуНазарук В.А.