Справа № 199/9513/16-ц
УХВАЛА

30 липня 2019 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Богун О.О.,

за участю: секретаря Дідик М.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 17 травня 2017 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_4 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 17 травня 2017 року позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_4 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання задоволено.

20.06.2019 ОСОБА_2 та ОСОБА_1 подали до суду заяву про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що з вказаним рішенням суду не згодні, оскільки їх неявка в судові засідання була викликана тим, що вони особисто не отримували жодної судової повістки, а відтак не мали можливості надати докази, приймати участь у їхньому дослідженні та доведення їхньої переконливості перед судом.

У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явилася, надала заяву про справи за її відсутності.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, надав суду заяву в якій просив провести судовий розгляд за його відсутності та заяву про скасування заочного рішення задовольнити.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце засідання повідомленні належним чином, а тому їх неявка не перешкоджає розгляду заяви згідно з ч. 1 ст. 287 ЦПК України.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини проголошено право на справедливий судовий розгляд.

З практики Європейського Суду випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом (рішення ЄСПЛ «Надточій проти України», «Гурепка проти України №2»).

За змістом ст.ст. 5,12,13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах рівності сторін, змагальності та диспозитивності.

Статтею 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже головними умовами для скасування заочного рішення є поважність причини не з`явлення відповідача в судове засідання і докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення спору. Наявність одночасно цих двох умов дає підстави для скасування заочного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи № 199/9513/16, позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_4 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання задоволено. (а.с. 35).

У позовній заяві зазначено адресу відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_1 АДРЕСА_1 . (а.с. 3-4).

За відомостями адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України у Дніпропетровській області місцем реєстрації відповідача ОСОБА_2 є АДРЕСА_1 . (а.с.14).

За відомостями адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України у Дніпропетровській області місцем реєстрації відповідача ОСОБА_1 є АДРЕСА_1 . (а.с.15).

Саме за зазначеною адресою направлялися судові повістки відповідачам ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Таким чином, судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи у спосіб, передбачений ЦПК України. Під час розгляду справи судом досліджені всі обставини, витребувані та дослідженні всі докази, надана їм належна оцінка. У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. З огляду на зазначене, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення. На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 284-288, 260, 261 ЦПК України, - ПОСТАНОВИВ: Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 17 травня 2017 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_4 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання - залишити без задоволення. Роз`яснити заявникам, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Богун

30.07.2019