КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №22-ц/824/8634/2019 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
ПОСТАНОВА

Іменем України

04 червня 2019 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах: Таргоній Д.О., Приходька К.П., Журби С.О., розглянув в приміщенні Київського апеляційного суду у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 11 березня 2019 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, апеляційний суд, -

У С Т А Н О В И В :

У грудні 2019 року ПАТ «Київенерго», правонаступником якого є ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», звернувся до суду з позовом та просив стягнути з відповідача 9931,29 грн. за необліковану електричну енергію.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 20 жовтня 2016 року за адресою ОСОБА_1 було виявлено порушення ПКЕЕН, пошкодження пломб Держспоживстандарту, про що складено відповідний акт.

Комісією проведено розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН, нарахована сума становить 9931,29 грн.

Заочним рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 11 березня 2019 року позов ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» залишено без задоволення.

В апеляційній скарзі ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» просить скасувати рішення суду першої інстанції через порушення норм матеріального та процесуального права та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.

На обґрунтування апеляційної скарги вказує, що судом не взято до уваги того, що за результатами експертизи встановлено, що лічильник виявлено непридатним до подальшої експлуатації, а відповідач, в свою чергу не звернувся до електропередавальної організації щодо несправності електролічильника.

Таким чином, місцевим судом було проігноровано, що дана заборгованість облікована не за крадіжку електричної енергії, а саме за порушення Правил користування електричною енергією для населення, шляхом пошкодження лічильника електричної енергії.

Відповідач не скористалась своїм правом на подання до суду відзиву на апеляційну скаргу, своїх заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги до апеляційного суду не направила.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, апеляційний суд вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено, що згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», затвердженого 22 грудня 2017 року, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадження діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом (а.с.9-15).

На ім`я ОСОБА_1 відкритий особистий рахунок за користування електричною енергією № НОМЕР_1 (а.с.22-25).

Лічильник електричної енергії споживача ОСОБА_1 розташований на сходовій клітці.

20 жовтня 2016 року представниками постачальника електричної енергії у відсутності відповідача складено Акт про порушення №048915, в якому зазначено, що проведеною перевіркою встановлено порушення ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 9, 10 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26 липня 1999 року, а саме: виявлені ознаки втручання в розрахункові засоби обліку, внаслідок чого спожита електроенергія недовраховується при підключенні вимірювального приладу. Пломби держспоживстандарту та пломби електропередавальної організації мають сліди механічного впливу. Лічильник та пломби потребують проведення експертизи (а.с.27).

Згідно з Актом проведення експертизи лічильників електроенергії від 27 жовтня 2016 року та з Актом технічного огляду приладу обліку електричної енергії встановлено, що пломби електролічильника споживача ОСОБА_1 пошкоджені.

Внаслідок пошкодження пломб держповірки та виробника отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника; метрологічні параметри не відповідають класу точності. Зазначені Акти були складені за відсутності споживача (а.с.30, 31)

Як убачається із протоколу №2628 від 16 листопада 2016 року засідання комісії по розгляду акту про порушення № 048915 від 20 жовтня 2016 року, на якому відповідач була відсутня (а.с.33) та протоколу № 823 від 10 травня 2017 року засідання комісії по розгляду акту про порушення № 048915 від 20 жовтня 2016 року, на якому відповідач була присутня (а.с.43), було зроблено розрахунок обліку і вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем правил споживання електроенергії і на засіданні комісії з розгляду акту порушення встановлено, що ОСОБА_1 порушила вказані Правила, завдавши позивачеві матеріальні збитки, шляхом самовільного підключення струмоприймачів та електропроводки до електромережі, поза розрахунковим засобом обліку з порушенням схеми обліку після відключення.

Так, згідно зазначених протоколів комісією було встановлено, що акт про порушення від 20 жовтня 2016 року складено правомірно.

Комісією було вирішено провести нарахування згідно з пунктом 3.4 та за формулою 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживання ПКЕЕ(ПКЕЕН).

Розмір недоврахованої електроенергії за означеним актом за період з 21 жовтня 2015 по 20 жовтня 2016 року становить 9931,29 грн., що підтверджується розрахунком обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН за актом від 20 жовтня 2016 року №048915 (а.с. 33, 34-36).

Ухвалюючи рішення про залишення позову без задоволення, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження вини відповідача у пошкодженні пломб приладу обліку електричної енергії та втручання у його роботу з метою заниження показників спожитої електричної енергії. З матеріалів справи не вбачається факту самовільного втручання саме відповідача в роботу електролічильника та його вини у виникненні заборгованості за не обліковану електроенергію.

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з п. 10, 11 Правил користування електричною енергією для населення, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі або на інших об`єктах споживача, та пломб на них покладена на споживача електроенергії. У разі встановлення лічильника в квартирі (будинку) або іншому об`єкті споживача енергопостачальником складається акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. При цьому споживач електроенергії зобов`язаний забезпечувати збереження цих приладів обліку та пломб на них (п. 42 Правил).

Відповідальність за збереження поквартирних приладів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них несе власник будинку або організації, у віданні якої перебуває будинок.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Звертаючись до суду з позовом про стягнення коштів за необліковану електричну енергію, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі`вказує на те, що за адресою відповідача були виявлені ознаки втручання в розрахункові засоби обліку.

Вказане порушення, яке, на думку позивача, мало місце, зафіксовано в акті про порушення № 048915, який складено працівниками постачальника 20 жовтня 2016 року. ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» вважає, що вказаний акт є дійсним, оскільки він підписаний трьома представниками енергопостачальника та його складено правомірно.

У пункті 53 ПКЕЕН зазначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Разом з тим, акт про порушення від 20 жовтня 2016 року складений за відсутності споживача, у ньому не стоїть відмітка про відмову споживача від підпису, що спростовує доводи позивача щодо дійсності акту.

Крім того, у зазначеному акті не вказано, яке саме втручання в конструкцію лічильника було здійснено та у чому воно полягає. У суді апеляційної інстанції представники позивача також не змогли пояснити яке саме втручання здійснено відповідачем.

В апеляційній скарзі позивач вказує на те, що пломби Держспоживстандарту та пломби електропередавальної організації мають сліди механічного впливу.

Однак, у пункті 11 ПКЕЕН зазначено, що відповідальність за збереження поквартирних засобів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них несе власник будинку або організація, у віданні якої перебуває будинок.

Порядок проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів визначається Положенням про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів, затвердженим наказом Міністерства палива та енергетики України від 21 червня 2003 року № 322, та Інструкцією про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів, затвердженою директором СВП «Київські електричні мережі» ПАТ «Київенерго», на підставі зазначеного Положення та інших нормативних актів, якими регулюються питання користування електричною енергією.

Пункт 3.3.7 Інструкції про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів передбачає в описі експертизи визначення способу заниження роботи приладу.

Всупереч вимогам п. 3.3.7 Інструкції про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів Акт проведення експертизи лічильника електроенергії від 20 жовтня 2016 року не містить опису способу заниження споживачем показань лічильника та вину споживача в цьому.

Наданий суду висновок експертизи підтверджує лише невідповідність показань лічильника реальному обсягу спожитої електроенергії, при цьому, не визначає причини такої роботи лічильника та не підтверджує втручання в його механізм.

У вказаному акті зазначено, що пломби електролічильника споживача ОСОБА_1 пошкоджені. Однак, як зазначалося вище відповідальність за збереження пломб на поквартирних засобах обліку, встановлених на сходових клітках несе організація, у віданні якої перебуває будинок.

Позивач зазначає, що заборгованість ОСОБА_1 за необліковану електроенергію нарахована згідно з пунктом № 3.4 та за формулою № 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ (ПКЕЕН) за період нарахування з 21 жовтня 2015 по 20 жовтня 2016 року.

Разом з тим, у підпунктах 3.1 та 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ № 562 від 04 травня 2006 року, зазначено, що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН:

1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку);

2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів;

3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів);

4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку;

5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника;

7) використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється:

за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії;

за кількістю днів:

а) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Розраховуючи вартість електричної енергії, позивач зробив перерахунок за спожиту електричну енергію за останні три роки, які передували складенню акту про порушення.

В той же час, позивачем не надано суду жодних належних доказів на підтвердження вчинення відповідачем дій, наявність яких давала б право позивачу вважати, що ОСОБА_1 допустила порушення ПКЕЕН, а саме дій, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості.

Враховуючи зазначене, висновки суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позову відповідають фактичним обставинам справи, доводами апеляційної скарги не спростовуються,, що у відповідності до вимог ст.. 375 ЦПК України є підставою до залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення без змін.

На підставі викладеного та керуючись статтями 374, 375, 381, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» залишити без задоволення.

Заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 11 березня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків, визначених частиною 3 статті 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Судді: Д.О. Таргоній

С.О. Журба

К.П. Приходько