Справа № 651/232/19
Провадження № 2/651/49/19
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и
22.05.2019 року смт. Верхній Рогачик
Верхньорогачицький районний
суд Херсонської області в складі:
судді ЗАГРУННОГО В.Г.
секретаря БЕДЮХ А.В.
розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі судових засідань Верхньорогачицького районного суду Херсонської області смт. Верхній Рогачик Верхньорогачицького району Херсонської області цивільну справу № 651/232/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
16.04.2019 року позивач звернулася до суду з позовною заявою в якій вказала, що 05.05.2018 року вона уклала шлюб з ОСОБА_2 , який зареєстрований Верхньорогачицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, актовий запис № 5. Від подружнього життя з ОСОБА_2 має двох дітей: доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Спільне життя з відповідачем не склалося, тому що у них різні погляди на сімейне життя та обов`язки, між ними часто виникають сварки з різних питань. Вони стали зовсім чужими людьми та втратили почуття поваги та довіри одне до одного. Можливості зберегти сім`ю немає. Подружні відносини між ними припинилися з лютого 2019 року. З цього часу спільне господарство не ведуть, майже не спілкуються, спору про поділ майна, що є їх спільною власністю немає.
Спір щодо виховання та проживання дітей між ними відсутній. Питання щодо утримання дітей вирішено. За таких обставин вважає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливе, оскільки суперечить її інтересам та інтересам їх малолітніх дітей. На примирення не згодна і просить суд розірвати шлюб між нею, ОСОБА_1 , та ОСОБА_2 , який зареєстрований 05.05.2018 року Верхньорогачицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, актовий запис № 5 . Також позивач просить суд стягнути з відповідача на її користь витрати, понесені нею при сплаті судового збору.
Ухвалою від 22.04.2019 року провадження у справі відкрито та призначено до підготовчого засідання за правилами загального позовного провадження на 10.00 годину 22.05.2019 року.
Позивач ОСОБА_1 в підготовче засідання не з`явилася, але при подачі позову зазначила клопотання, відповідно до якого просить суд справу розглянути за її відсутності. Позовні вимоги підтримала та просила задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 в підготовче засідання не з"явився, але подав заяву, якою просив справу розглянути за його відсутності. Позовні вимоги визнав та не заперечував проти їх задоволення в підготовчому судовому засіданні. Також просив суд визнати докази по справі такими, що не підлягають доказуванню на підставі ст. 82 ЦПК України (а.с. 21).
Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Суд, прийнявши до уваги заяви обох сторін, вважає можливим їх задовольнити, справу розглянути за їх відсутності, визнати докази по справі такими, що не підлягають доказуванню на підставі ст. 82 ЦПК України, оскільки обставини визнані сторонами і заперечень проти заявлених позовних вимог в учасників процесу немає.
Дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
У відповідності до ч.1 ст.51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
За правилами ч.2 ст.3 Сімейного кодексу України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Подружжя вважається сім`єю і тоді, коли дружина та чоловік у зв`язку з навчанням, роботою, лікуванням, необхідністю догляду за батьками, дітьми та з інших поважних причин не проживають спільно.
Відповідно до ч.3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного Кодексу.
Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Відповідно до ст. 112 ч.2 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Як вбачається із п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
У ст. 17 Закону України №3477-IV від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зазначено, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права».
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Таким чином, приймаючи до уваги, що причини, що спонукають наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Крім того, відповідно до ст. 113 СК України особа яка змінила своє прізвище у зв"язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Тому, оскільки відповідач ОСОБА_1 при укладенні шлюбу прізвище не змінювала, то питання про зміну прізвища після розірвання шлюбу на дошлюбне, судом в даному випадку не вирішується.
Крім того, в силу ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сума сплаченого судового збору в розмірі 768,40 грн..
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 105, 110, 112, 113 СК України, ст.ст. 5, 10, 12, 13, 76, 82, 141, 200, 264, 265, 279, 354 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований 05.05.2018 року Верхньорогачицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, актовий запис № 5.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму сплаченого судового збору в розмірі 768 грн. 40 коп..
Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Херсонської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу XIII «Перехідних положень» Цивільного процесуального кодексу України (в редакції закону №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , індекс АДРЕСА_3 .

Суддя

Верхньорогачицького районного

суду Херсонської області В.Г. Загрунний