ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4568/19 Справа № 182/3208/16-ц Суддя у 1-й інстанції - Тихомиров І. В. Суддя у 2-й інстанції - Зубакова В. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2019 року м.Кривий Ріг

Справа № 182/3208/16-ц

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Зубакової В.П.

суддів - Барильської А.П., Бондар Я.М.

секретар судового засідання - Євтодій К.С.

сторони:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Голова об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Корольок» Новицька Ангеліна Володимирівна,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України без фіксації судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 січня 2019 року, яке ухвалено суддею Тихомировим І.В. у місті Нікополі Дніпропетровської області та повне судове рішення складено 24 січня 2019 року, -

В С Т А Н О В И В:

У червні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Голови об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Корольок» (надалі - ОСББ «Корольок») ОСОБА_2 ., який надалі неодноразово уточнювала (т. 1 а.с. 1-5, 33, 56, 65-67 т. 2 а.с. 5-23 ), про визнання дій неправомірними, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди.

Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 07.04.2017 року до участі в справі в якості третьої особи залучено ОСОБА_3 міську раду (т. 1 а.с. 127).

Позов обґрунтовано тим, що 01.11.2015 року було створено ОСББ «Корольок», співвласником якого є ОСОБА_1

На зборах співвласників ОСББ «Корольок» не обговорювався тариф на утримання будинку, устав ОСББ, тому тарифи є найвищими у порівнянні з іншими ОСББ, а Голова правління відмовляється надати позивачу інформацію щодо складових тарифу.

Крім того, позивач послалася й на те, що зборами не були затвердженні: штатний розпис, план та строки ремонтних робіт, питання щодо укладання договорів по утриманню будинку та прибудинкової території. Не доводиться до відома співвласників інформація про проведення реконструкції та виконані роботи, їх вартість, витрати на управління ОСББ, інформація щодо відрахувань до резервного та ремонтного фондів. Інформація щодо боржників, яка оприлюднюється, не затверджена печаткою ОСББ та підписом голови.

Також, позивач не згодна з договором про утримання будинку та прибудинкової території, який укладається між ОСББ та співвласниками.

В позовній заяві про збільшення позовних вимог позивач додатково зазначила, що співмешканці будинку надіслали на неї скаргу, в якій принижували її честь та гідність, зазначаючи, що у неї відбувається загострення захворювання, тому просять застосувати до неї лікування. Зазначену скаргу посвідчила голова ОСББ «Корольок».

Квартиру позивача відімкнули від газопостачання, вона перенесла стрес, знаходила у депресії, вимушена була звертатися до суду. Внаслідок цього погіршився стан її здоров`я, що завдає їй моральну шкоду.

Просила суд: визнати дії голови ОСББ «Корольок» Новицької А.В. неправомірною, такими, що порушують її права, як співвласника ОСББ «Корольок», такими, що принижують її честь та гідність та не відповідають законодавству України і статуту ОСББ «Корольок»; оприлюднити договори укладені з банками, магазинами, які знаходяться на 1 поверсі будинку ОСББ «Корольок»; привести положення статуту ОСББ «Корольок» і договір зі співвласниками у відповідність з типовим договором, затвердженим Кабінетом Міністрів України; видати їй протоколи зборів співвласників ОСББ «Корольок»; надати можливість ознайомитися з документами фінансово-господарської діяльності ОСББ «Корольок»; загальними зборами співвласників ОСББ «Корольок» узгодити тарифи по обслуговуванню будинку; вивішувати щомісячно у під`їздах будинку інформацію про виконані ремонтні роботи, розходи ОСББ «Корольок» по утриманню будинку та території; фінансово-господарські питання виносити на обговорення на загальних зборах співвласників ОСББ «Корольок»; стягнути на її користь моральну шкоду в розмірі 3000 грн.; стягнути на її користь кошти за копіювання матеріалів позову та відправку поштової кореспонденції; накласти штрафні санкції на голову ОСББ «Корольок» ОСОБА_2 в розмірі 10000,00 грн. на користь співвласників ОСББ «Корольок».

Рішенням Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 січня 2019 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач ОСОБА_1 просить скасувати рішення суду та направити справу до суду першої інстанції для розгляду у загальному провадженні по суті, посилаючись на те, що рішення суду першої інстанції є необґрунтованим та таким, що не сприяє роботі ОСББ в правовому полі, в інтересах співвласників, закріпленню політики держави у розвитку ЖКГ. Також позивач зазначає, що дану справу не можна було розглядати в порядку простого позовного провадження та, при вивченні матеріалів справи, у неї склалося враження що суддя, при підготовці справи до слухання, збирав не об`єктивні докази, а компромат на позивача, щоб переконувати вищестоящі суди в тому, що вона погана людина і негідна справедливого, законного рішення. Таке враження у неї склалося з урахуванням того, що до справи було долучено інформацію про її психічне захворювання та скарги від сусідів, що не мають відношення до суті спору.

Позивач вважає, що суд не надав належної оцінки тому факту, що вона в позові оскаржувала незаконну діяльність саме Голови ОСББ «Корольок» ОСОБА_2 , відстоюючи не лише свої права, але й інтереси всіх членів ОСББ, хоча вони про це й не знають або ж не розуміють цього.

Позивач посилається на те, що суд залучив на підставі її клопотання до участі у справі у якості третьої особи Нікопольську міську раду, а остання не прийняла фактичної участі у справі та не надала пояснення щодо того, чому депутати не реагували на її звернення.

Також, не погоджується позивач й з посиланням суду на ту обставину, що вона не з`явилась в судове засідання, оскільки в день слухання справи була ожеледиця та вона в телефонному режимі просила відкласти розгляд справи, чого не було враховано судом.

Крім іншого, в обґрунтування доводів апеляційної скарги, позивачем надано детальні пояснення по суті заявлених позовних вимог, та зазначено, що суд не розглянув належним чином ці позовні вимоги й дійшов необґрунтованого, незрозумілого та незаконного висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

Відзив на апеляційну скаргу подано з порушенням вимог ч. 4 ст. 360 ЦПК України, а тому доводи відповідача Голови ОСББ «Корольок» Новицької А.В ., викладені у відзиві, колегією суддів до уваги не приймаються.

Учасники справи, будучи завчасно належним чином повідомленими про час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, від позивача ОСОБА_1 та відповідача Голови ОСББ «Корольок» Новицької А.В., від кожної окремо, надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, що (у відповідності до ч.2 ст. 372 ЦПК України) не перешкоджає розглядові справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог та доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 27.09.2015 року, відповідно до протоколу № 1 установчих зборів, було створено ОСББ «Корольок» та проведено його державну реєстрацію (т. 1 а.с. 10-11, 17-26, 117-123).

ОСОБА_1 є членом ОСББ «Корольок» (т. 2 а.с. 55-56).

Головою правління ОСББ «Корольок» було обрано ОСОБА_2 (т. 1 а.с. 11).

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з їх недоведеності, необгрутованості та обрання позивачем ОСОБА_1 неналежного способу судового захисту.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду, так як їх суд першої інстанції дійшов на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилались, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтвердженими тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ст. 5 ЦПК України).

Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

У статті 16 ЦК України визначений загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів, а також зазначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Варто враховувати, що законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст. ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Згідно п. 1 ч. 1 і ч. 2 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Згідно з частиною першою статті 1 цього Закону об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами.

Згідно ст.ст.15-16 цього ж Закону об`єднання має право відповідно до законодавства та Статуту, встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів, здійснювати контроль за своєчасною сплатою внесків і платежів У свою чергу, співвласник зобов`язаний виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень, своєчасно і в повному обсязі сплачувати внески і платежі.

Відповідно до ст. 10 цього Закону органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема: затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників. До компетенції правління відноситься, серед іншого, здійснення контролю за своєчасною сплатою співвласниками внесків і платежів та вжиття заходів щодо стягнення заборгованості згідно з законодавством; укладення договорів про виконання робіт, надання послуг та здійснення контролю за їх виконанням.

У статті 14 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» передбачено, що співвласник має право: брати участь в управлінні об`єднанням у порядку, визначеному цим Законом і статутом об`єднання; обирати та бути обраним до складу статутних органів об`єднання; знайомитися з протоколами загальних зборів, робити з них виписки; одержувати в установленому порядку інформацію про діяльність об`єднання; вимагати від статутних органів захисту своїх прав та дотримання співвласниками правил добросусідства; одержувати в установленому статутом порядку інформацію про діяльність асоціації. Об`єднання на вимогу співвласника зобов`язане надати йому для ознайомлення всі свої фінансові звіти. Порядок здійснення прав співвласників визначається законом. Здійснення співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників. Спори щодо здійснення прав співвласників вирішуються за згодою сторін або в судовому порядку.

Аналогічні положення закріплено й у Розділі V Статуту ОСББ «Корольок».

При цьому, згідно Розділу ІІІ Статуту ОСББ «Корольок» вищим органом управління об`єднання є загальні збори, які вправі приймати рішення з усіх питань діяльності об`єднання, у тому числі й обрання членів правління об`єднання (пункт 1).

У свою чергу правління зі свого складу обирає Голову, який на виконання своїх повноважень, серед іншого, забезпечує виконання рішень загальних зборів та рішень правління (пункт 16).

Для здійснення контролю за фінансового-господарською діяльністю правління об`єднання на загальних зборах обирається з числа співвласників ревізійна комісія, яка має право отримувати від правління первинні та неаналітичні документи, письмові пояснення щодо діяльності об`єднання, здійснювати дії щодо контролю за фінансово-господарською діяльністю правління об`єднання (пункт 17,18).

З вищевикладеного слідує, що співвласники ОСББ «Корольок» здійснюють контроль за діяльністю правління, у тому числі й Голови ОСББ «Корольок» Новицької А.В., шляхом створення ревізійної комісії та проведення загальних зборів.

Отже, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що заявляючи позовні вимоги щодо визнання діяльності голови ОСББ «Корольок» ОСОБА_2 такою, що не відповідає вимогам закону, зобов`язання голови ОСББ «Корольок»: обнародувати договори, що укладені з банками, магазинами, центром, що облаштовані на першому поверсі будинку ОСББ «Корольок» та їх істотні умови, привести положення Статуту ОСББ «Корольок» і договір управителя зі співвласником у відповідність до чинного законодавства України та типового договору, що затверджений Кабінетом Міністрів України, усі фінансово - господарські питання по утриманню ОСББ «Корольок» виносити і обговорювати на загальних зборах співвласників для прийняття рішень, котрі повинна виконати голова ОСББ «Корольок»; накладення штрафу на голову ОСББ «Корольок» на користь співвласників ОСББ «Корольок», позивачем обрано невірний спосіб захисту порушеного права.

Разом з тим, дійшовши висновку про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 щодо зобов`язання Голову ОСББ «Корольок» Новицьку А.В. видати їй протоколи зборів співвласників ОСББ «Корольок» та надати можливість ознайомитися з документами фінансово-господарської діяльності ОСББ «Корольок», з підстав обрання позивачем невірного способу захисту порушеного права та їх недоведеності, з посиланням на те, що матеріали справи містять акти, які складені комісією ОСББ «Корольок» від 12.04.2016 року, 19.07.2016 року (т. 2 а.с. 101-103) щодо відмови ОСОБА_1 від отримання повідомлень про можливість ознайомлення з діяльністю ОСББ «Корольок», суд не врахував наступне.

Статтею 1 Закону України «Про інформацію» визначено поняття термінів «інформація» - будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді, а «документ» - матеріальний носій, що містить інформацію, основними функціями якого є її збереження та передавання у часі та просторі.

Статтею 5 цього закону передбачено, що кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів отримання документів.

Згідно з пунктом 11 статуту ОСББ «Корольок» співвласник має право, зокрема, знайомитися з протоколами загальних зборів, робити з них виписки, одержувати в установленому порядку інформацію про діяльність об`єднання.

Об`єднання на вимогу співвласника зобов`язане надати йому для ознайомлення всі свої фінансові звіти.

Отже, саме на ОСББ «Корольбок», а не на Голову ОСББ «Корольок» Новицьку А.В. покладено обов`язок з надання на вимогу співвласника для ознайомлення всі свої фінансові звіти, а тому позовні вимоги в цій частині теж не підлягають задоволенню з підстав обрання позивачем невірного способу захисту порушеного права.

Суд першої інстанцій в цілому правильно визначив правову природу спірних правовідносин та дійшов правильного висновку про відмову в задоволенні цих позовних вимог, помилково зазначив про недоведеність, що не тягне за собою скасування рішення суду, оскільки окремі недоліки оскаржуваного судового рішення на вплинули на правильність правового результату вирішення справи.

Погоджується колегія суддів й з висновками суду першої інстанції щодо відмови в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення моральної шкоди, оскільки, згідно ст. ст. 1166, 1167 ЦК України, шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини, тоді як в даному випадку винних дій відповідача встановлено не було.

Доводи апеляційної скарги про те, що рішення суду першої інстанції є необґрунтованим та таким, що не сприяє роботі ОСББ в правовому полі, в інтересах співвласників, закріпленню політики держави у розвитку ЖКГ, колегією суддів до уваги не приймаються, з огляду на вищенаведені правові норми.

Доводи апеляційної скарги про те, що дану справу не можна було розглядати в порядку простого позовного провадження колегія суддів теж не приймає до уваги, оскільки судом першої інстанції розглянуто справу у порядку спрощеного позовного провадження, що не заборонено нормами статті 274 ЦПК України.

Доводи апеляційної скарги про те, що при вивченні матеріалів справи, у позивача склалося враження що суддя, при підготовці справи до слухання, збирав не об`єктивні докази, а компромат на позивача, щоб переконувати вищестоящі суди в тому, що вона погана людина і негідна справедливого, законного рішення, є надуманими, оскільки рішення суду не містить посилань на характеристики позивача.

Доводи апеляційної скарги про те, що суд не надав належної оцінки тому факту, що позивач в позові оскаржувала незаконну діяльність саме Голови ОСББ «Корольок» ОСОБА_2 , відстоюючи не лише свої права, але й інтереси всіх членів ОСББ, хоча вони про це й не знають або ж не розуміють цього, колегією суддів не приймаються, оскільки позивачем не було надано суду доказів на підтвердження повноважень діяти від імені всіх членів ОСББ «Корольок».

Доводи позивача про те, що суд залучив на підставі її клопотання до участі у справі у якості третьої особи Нікопольську міську раду, а остання не прийняла фактичної участі у справі та не надала пояснення щодо того, чому депутати не реагували на її звернення, колегією суддів теж не приймаються, оскільки бездіяльність депутатів Нікопольської міської ради не є предметом даного спору.

Доводи апеляційної скарги про те в день слухання справи була ожеледиця та позивач в телефонному режимі просила відкласти розгляд справи, чого не було враховано судом, колегією суддів відхиляються, як такі, що не підтверджені належними та допустимими доказами.

У зв`язку з вищенаведеним колегія суддів вважає, що висновок суду про відмову в задоволенні позовних вимог ґрунтується на вимогах закону, а доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в суді апеляційної інстанції та спростовуються встановленими обставинами та матеріалами справи.

Аргументи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а стосуються переоцінки доказів, що виходить за межі повноважень суду апеляційної інстанції.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що вирішуючи спір, суд першої інстанції в достатньо повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, що брали участь у справі, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін, дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону. Висновки суду обґрунтовані і підтверджуються письмовими доказами.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 січня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 04 червня 2019 року.

Головуючий:

Судді: