Справа № 383/1044/18
Номер провадження 2/383/50/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2019 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючої судді Адаменко І.М.,

за участю:

секретаря судового засідання Потапчук Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бобринець Кіровоградської області в приміщенні Бобринецького районного суду Кіровоградської області цивільну справу № 383/1044/18 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визщнання особи такою, що втратила право користування житлом,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визщнання особи такою, що втратила право користування житлом.

25 жовтня 2018 року та 26 листопада 2018 року в судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 17, 20), у зв»язку з чим, судові засідання було відкладено до 18.12.2018 року на 09 год. 00 хв.

В судові засідання 18 грудня 2018 року, 22 січня 2019 року, 12 лютого 2019 року та 04 березня 2019 року позивач ОСОБА_1 не зявився повторно, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином (а.с. 30) за адресою вказаною ним у позовній заяві м. Бобринець Кіровоградської області вул. Каштанова, 28., та до суду повернулися поштові конверти з повідомленням поштового зв»язку за закінченням терміну зберігання (а.с. 23, 26), з доповідної записки судового розпорядника Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 01.03.2019 року вбачається, що вручити судову повістку позивачу ОСОБА_1 за місцем його проживання не вдалося, оскільки позивач був відсутній за місцем проживання (а.с. 32), причини неявки в судові засідання позивач суду не повідомляв, заяв про розгляд справи за його відсутності не подавав, а тому суд визнає неповажними причини неприбуття позивача в судові засідання повторно.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов»язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з»явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його незявлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом ст. ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності та диспозитивності. Особа на власний розсуд користується своїми процесуальними правами та обов'язками відповідно до зазначених положень, а також положень, визначених ст. ст. 43, 49 ЦПК України, але зобов'язана здійснювати їх добросовісно (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Також слід зазначити, що в Україні діє система публікації відомостей про час та місце розгляду справи в мережі Інтернет на сайті Судова влада і позивач має усі можливості з отримання інформації про розгляд його справи.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

За змістом ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні від 10 липня 2017 року у справі "Гінчо проти Португалії" Європейський суд з прав людини зазначив, що держави-учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа ОСОБА_3 проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17.10.2014 № 11 Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки (наприклад рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Отже, позивач має цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (наприклад, розгляд справи в режимі відеоконференції в порядку ст. 212 ЦПК України, у разі неможливості особистої явки до суду). Доводи позивача про необізнаність з часом розгляду справи є безпідставними та не мають обгрунтоввувати поважність неявки позивача в судове засідання.

Аналіз вище викладеного та фактичних обставин справи свідчить про те, що позивач недобросовісно користувався своїми процесуальними правами; позивач неодноразово не з'являвся в судові засідання, що свідчить про його небажання якнайшвидше вирішити цей спір, в тому числі і шляхом зловживання своїми процесуальними правами.

Оскільки, належним чином повідомлений позивач ОСОБА_1 повторно не зявився в судове засідання без поважних причин і від нього не надійшло заяв чи клопотань про розгляд справи за його відсутності, та з урахуванням розумних строків розгляду справи, періоду знаходження справи у провадженні суду, процесуальної поведінки позивача, виконання ним обов'язку щодо явки в судові засідання, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визщнання особи такою, що втратила право користування житлом, підлягає залишенню без розгляду на підставі п.3) ч.1 ст.257 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 12,13, ст. 44, 81, 131, ч. 5 ст. 223, ч. 1, ч. 2 ст. 257, ст.ст. 260, 261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визщнання особи такою, що втратила право користування житлом залишити без розгляду.

Роз»яснити позивачу право на звернення з такими вимогами в порядку, передбаченому положеннями ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.15 ч.1 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди (Бобринецький районний суд Кіровоградської області).

Дана ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання.

Суддя І. М. Адаменко