У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2019 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого - судді Придачук О.А.

за участю секретаря судового засідання - Бомбушкар В.П.

представника заявника - ОСОБА_1

представника позивача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16.10.2018 року у цивільній справі № 308/10075/16-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , Ужгородської міської ради, за участі третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідачів - ОСОБА_6 , про визнання незаконним та скасування свідоцтва про право власності на нерухоме майно, визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до суду із заявою перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 жовтня 2018 року у цивільній справі №308/10075/16-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , Ужгородської міської ради, за участі третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідачів - ОСОБА_6 , про визнання незаконним та скасування свідоцтва про право власності на нерухоме майно, визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора.

Вказану заяву мотивує тим, що ОСОБА_3 не приймала участі в розгляді справи не подала суду письмовий відзив на позовну заяву, оскільки їй не було відомо про розгляд даної справи судом, про дати судових засідань. Також, на 16 жовтня 2018 року, коли було розглянуто справу по суті, ОСОБА_3 не отримувала з суду жодних викликів чи повідомлень. Також зазначила, що заочне рішення було ухвалено судом на підставі доказів наданих лише позивачем без врахування усіх фактичних обставин справи. Не було перевірено чи є ОСОБА_4 належним позивачем у даній справі, чи вірно нею обрано спосіб захисту та чи залучено до участі всіх осіб, на права яких може вплинути рішення по справі - зокрема, сьогоднішній власник об`єкту нерухомого майна, свідоцтво про право власності на яке оспорюється.

Також заявник подала до суду заяву про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що вона була відсутня в судовому засіданні при проголошенні повного заочного рішення від 16.10.2018 року, а рішення суду нею отримано лише 12.01.2019 року.

У судовому засіданні представник заявника просила поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, заяву про перегляд заочного рішення задовольнити а заочне рішення скасувати.

Представник позивача в судовому засіданні проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення заперечив, просив суд залишити вказану заяву без задоволення, пояснивши, що підстав для скасування заочного рішення немає, оскільки у даній справі було проведено декілька судових засідань, однак належним чином повідомлена відповідачка ОСОБА_3 (поштові повідомлення про вручення повісток на а.с. 123, 157, 177, 192) у судові засідання не з`являлась. Що стосується судового засідання , яке відбулося 16 жовтня 2018 року за наслідком якого було ухвалено оскаржуване заочне рішення, то про його призначення ОСОБА_3 знову ж таки була належним чином повідомлена, що підтверджується наявним у матеріалах справи повідомленням про вручення повістки на 16.10.2018 року, яка була отримана ОСОБА_3 15.09.2018 р. (а.с. 207). Також зазначив, що подані до заяви про перегляд заочного рішення відповідачем докази не мають істотного значення для правильного вирішення справи. Що стосується наданої ОСОБА_3 копії технічного паспорта від 11 червня 2014 року, то вказаний технічний паспорт жодним чином не спростовує тієї обставини, що відповідачі не виконали судове рішення про поділ майна (рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 24 лютого 2014 року, що набуло законної сили 14 травня 2014 року) в частині проведення будівельних робіт щодо реалізації розподілу майна, і відповідно, незаконно зареєстрували за собою право власності на 2/3 частини будинковолодіння розташованого за адресою АДРЕСА_1 . При цьому факт не проведення будівельних робіт на виконання рішення суду ОСОБА_3 у заяві про перегляд заочного рішення не заперечується. Заявляючи про те, що до участі у справі не було залучено нового власника 2/3 частини будинковолодіння ОСОБА_7 заявниця ОСОБА_3 жодним чином не обґрунтовує яким чином рішення по даній справі може вплинути на права або обов`язки ОСОБА_7 щодо однієї зі сторін судового спору.

Заслухавши пояснення представника заявника, представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Згідно вимог ч.2,3 ст. 284 ЦПК України, заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 в судовому засіданні при проголошенні рішення суду від 16.10.2018 року присутньою не була, заочне рішення суду отримала 12.01.2019 року, що підтверджується копією конверта та даними з сайту " Укрпошти ".

Заява про перегляд заочного рішення суду надійшла до суду 30.01.2019 року, тобто в межах двадцятиденного строку, з дня вручення ОСОБА_3 повного заочного рішення суду, а тому суд приходить до висновку про необхідність поновлення ОСОБА_3 строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16.10.2018 року у справі № 308/10075/16-ц.

Як вбачається з матеріалів справи, 16.10.2018 року Ужгородським міськрайонним судом ухвалено заочне рішення у справі №308/10075/16-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , Ужгородської міської ради, за участі третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідачів - ОСОБА_6 , про визнання незаконним та скасування свідоцтва про право власності на нерухоме майно, визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора.

Відповідач ОСОБА_3 належним чином була повідомлена про час та місце розгляду справи, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення від 15.09.2018 р. (а.с. 207). Водночас, ні вона ні її представник на вказане судове засідання не з`явились.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У даній нормі закладені два фактори: об`єктивний і суб`єктивний. Зміст першого фактору включає в себе обставини, які перешкоджають відповідачеві з`явитися до суду. Суть другого фактору - це те, що наявність об`єктивно існуючої обставини повинна бути доведена суду. Якщо поважна причина існує, але вона суду не доведена, застосування цієї норми ЦПК недопустимо, оскільки суд не зобов`язаний з`ясовувати причину неявки сторони до суду. Разом з тим, питання про визнання причини неявки поважною є правовим розсудом суду.

При вирішенні питання про поважність неявки відповідачки ОСОБА_3 в судове засідання, суд враховує що жодних доказів наявності поважних причин неявки в судове засідання представником відповідачки не надано. При цьому зазначене в заяві про перегляд заочного рішення твердження про те, що ОСОБА_3 не було відомо про розгляд даної справи судом, про дати судових засідань, спростовується матеріалами справи у яких містяться повідомлення про вручення повісток, в тому числі і на судове засідання 16.10.2018 року (а.с. 123, 157, 177, 192, 207).

А тому суд приходить до висновку, що відповідач ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явилася без поважних причин.

Також, суд розглядаючи другу умову для скасування заочного рішення виходить з того, що відповідно до ст.288 ЦПК України відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення повинен зазначити такі обставини, та такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку ухвалив би принципово інше рішення.

На необхідність з`ясування наявності доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення неодноразово звертав увагу Верховний Суд України в "Узагальненнях судової практики щодо ухвалення та перегляду судоми заочних рішень", зазначаючи, що в зв`язку з практикою скасування заочного рішення без з`ясування, чи є у відповідачів докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, в результаті нове ухвалене рішення після скасування заочного рішення є аналогічним.

А тому, Верховний Суд України наголошує, що правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 232 ЦПК України (у редакції до 15.12.2017 року, на даний час це ст. 288 ЦПК України), зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Проаналізувавши доводи заявниці щодо наявності обставин та доказів на їх підтвердження, які мали б істотне значення для правильного вирішення справи судом не встановлено наявність доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи, та могли б призвести до ухвалення протилежного за змістом рішення, про перегляд якого просить заявник.

Що стосується твердження заявниці про те, що до участі у справі не було залучено нового власника 2/3 частини будинковолодіння по АДРЕСА_1 ОСОБА_7 , то суд наголошує, що на етапі підготовки справи до розгляду суд ухвалою від 11.09.2017 року залучив до участі у справі тодішнього власника 2/3 частин будинковолодіння по АДРЕСА_1 - ОСОБА_6 . Інформація про подальшу зміну власника будинковолодіння по АДРЕСА_1 учасниками спору суду не надавалась. Відповідно передбачених статтею 53 ЦПК України підстав для залучення до участі у справі третіх осіб не було.

А тому з огляду на вищенаведене, суд уважає, що підстав для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження немає.

При цьому суд роз`яснює заявнику, що відповідно до ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 287, 288, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Поновити ОСОБА_3 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16.10.2018 року у цивільній справі № 308/10075/16-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , Ужгородської міської ради, за участі третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідачів - ОСОБА_6 , про визнання незаконним та скасування свідоцтва про право власності на нерухоме майно, визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора.

Заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16.10.2018 року у цивільній справі № 308/10075/16-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , Ужгородської міської ради, за участі третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідачів - ОСОБА_6 , про визнання незаконним та скасування свідоцтва про право власності на нерухоме майно, визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду: О.А. Придачук