Справа № 405/7825/16-ц
Провадження № 2/405/1636/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 квітня 2019 року Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого судді Іванової Л.А.

при секретарі Лисонь В.В.

за участю представника відповідача Науменка В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницький цивільну справу № 405/7825/16 за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів та визнання недійсним кредитного договору, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Ленінського районного суду м. Кіровограда з позовом до ПАТ КБ «ПриватБанк», в якому просить визнати недійсним кредитний договір № KGMDGA01580409 від 26 лютого 2007 року, укладений між ним (позивачем) та ВАТ КБ «ПриватБанк».

Одночасно з поданням позовної заяви, позивач подав до суду заяву про забезпечення позову шляхом заборони вчинення певних дій, зокрема, заборонити ПАТ КБ «ПриватБанк» вчиняти будь-які дії, направлені на звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме: на квартиру за адресою АДРЕСА_1 у будь-який спосіб, передбачений законодавством України. Крім того, просив заборонити відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Кіровоградської міської ради вчиняти дії, пов`язані з реєстрацією речових прав на нерухоме майно, а саме: на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач вважає, що невжиття заходів забезпечення позову об`єктивно ускладнить або унеможливить повернення сторін у первісний стан і призведе до істотного порушення майнових прав ОСОБА_2 та мешканців будинку.

Ухвалою Ленінського районного суду міста Кіровограда від 07.11.2016 року зазначену позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків вказаної позовної заяви.

05.12.2016 року позивач ОСОБА_1 на виконання вимог ухвали суду від 07.11.2016 року подав до суду квитанцію про сплату судового збору.

Ухвалою суду від 19.12.2016 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 23 грудня 2016 року заяву позивача ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову по зазначеній цивільній справі залишено без задоволення.

Від представника відповідача ПАТ КБ «ПриватБанк» Бистрова С.А. надійшли заперечення на позовну заяву, зареєстровані в суді 11.05.2017 року за вх. № 10590, в яких останній просить відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ПАТ КБ «ПриватБанк» про захист прав споживачів та визнання недійсним кредитного договору.

Відповідно до п. 9 ч. 1 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року, яка набрала чинності 15.12.2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, у зв`язку з чим розгляд даної справи продовжено за правилами ЦПК України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 27 ЦПК України, в редакції, яка діяла до набрання чинності 15.12.2017 року Законом України № 2147-VIII від 03.10.2017 року, та яка була чинною на час подання до суду вищевказаної позовної заяви, - особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Аналогічна за своєю суттю норма міститься й в ч. 1 ст. 44 ЦПК України, в редакції Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017 року, яка набрала чинності 15.12.2017 року, відповідно до якої учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім того, відповідно до положень п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства, зокрема, є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

При цьому, судом відзначається, що протягом судового розгляду справи позивач ОСОБА_1 та в його інтересах представник ОСОБА_3 в судові засідання неодноразово не з`являлися, а саме: в судові засідання, які призначалися у даній справі на 10.08.2017 року, 18.10.2017 року, 30.11.2017 року, 15.02.2018 року, 07.05.2018 року, 26.06.2018 року, 26.11.2018 року, 17.01.2019 року, 16.04.2019 року, за наступних обставин.

Позивач в судові засідання, призначені на 02.03.2017 року, 15.02.2018 року, не з`являвся, про час, дату і місце судового розгляду повідомлений був належним чином, шляхом направлення судової повістки за адресою, зазначеною ним (позивачем) в позовній заяві, які отримані останнім, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

При цьому, 10.08.2017 року за вх. 18324, 30.11.2017 року за вх. № 29307 від представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, призначеного на 10.08.2017 року, 30.11.2017 року в зв`язку з участю його (представника) в іншому судовому засіданні та неможливістю позивача особисто з`явитися до суду.

Судом також відзначається, що судова повістка про виклик позивача ОСОБА_1 в судове засідання на 26.06.2018 року, яка надсилалась на адресу останнього зазначену у позові, а саме: АДРЕСА_1 (теперішня назва м. Кропивницький), - була повернута підприємством поштового зв`язку на адресу суду з поміткою «за закінченням терміну зберігання», при цьому, заява від позивача ОСОБА_1 про зміну місця проживання до суду не надходила.

Разом з тим, від представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 надійшло клопотання, зареєстроване в суді 26.06.2018 року за № ЕП-2755/18 вх, в якому останній просив відкласти судове засідання призначене на 26.06.2018 року на іншу дату та час в зв`язку з неможливістю прибути у судове засідання, по причині раптового погіршення самочуття, що унеможливлює повноцінну участь в судовому засіданні.

В судове засідання, призначене на 26.11.2018 року, від представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 надійшло клопотання, зареєстроване в суді 26.11.2018 року за № ЕП 4697/18 вх, в якому останній просив перенести розгляд справи в зв`язку з перебуванням позивача та його (представника позивача) на лікарняному. Крім того, представник позивача зазначив, що докази хвороби представника будуть надані після обстеження у наступному судовому засіданні.

Аналогічна ситуація відбулася з судовим засіданням, призначеним на 17.01.2019 року, оскільки від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання, зареєстроване в суді 17.01.2019 року за № ЕП-210/19 вх, в якому останній просив відкласти судове засідання на іншу дату та час в зв`язку з неможливістю прибути у судове засідання по причині раптового погіршення самочуття, що унеможливлює повноцінну участь в судовому засіданні.

В судове засідання, призначене на 12.03.2019 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, повідомлений належним чином про час та місце судового розгляду справи, причини не явки суду не відомі. Крім того, присутній в судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 повідомив про закінчення терміну дії довіреності на представлення інтересів позивача.

В судове засідання, призначене на 16.04.2019 року, позивач ОСОБА_1 не з`явився, про час, дату і місце судового розгляду справи позивач був повідомлений належним чином в порядку, передбаченому ч. 6 ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судової повістки про виклик, зокрема, на адресу позивача, а саме: АДРЕСА_2 , які отримані позивачем 19.03.2019 року, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення. Про причини своєї неявки позивач ОСОБА_1 суд не повідомляв, заява від позивача про розгляд справи за його відсутності на час судового розгляду справи в судове засідання не надходила.

Разом з тим, від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання, зареєстроване в суді 16.04.2019 року за № ЕП-1771/19 вх, в якому останній просив відкласти судове засідання, призначене на 16.04.2019 року на іншу дату, в зв`язку з перебуванням за межами міста та відсутність можливості забезпечити присутність у судовому засіданні представника ОСОБА_3 , так як той перебуває в судовому засіданні в режимі відеоконференції в Кіровському районному суді м. Кіровограда, що унеможливлює повноцінну участь в судовому засіданні.

При цьому, судом відзначається, що будь-яких доказів на обґрунтування поважності причин неявки в судове засідання позивачем до клопотання не надано, окрім того, в судовому засіданні 12.03.2019 року представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 повідомив про закінчення строку дії довіреності, яка була видана позивачем ОСОБА_1 .

В свою чергу, стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР, гарантує кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі, в якій вона є стороною, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

На підставі викладеного, суд констатує, що позивач ОСОБА_1 , недобросовісно користуючись процесуальними правами нібито з метою реалізації права брати участь в судових засіданнях, при цьому, жодного разу не з`явившись в судові засідання, які неодноразово призначались судом 02.03.2017 року, 10.08.2017 року, 30.11.2017 року, 15.02.2018 року, 26.06.2018 року, 26.11.2018 року, 17.01.2019 року, 16.04.2019 року, та навіть при об`єктивній неможливості явки його представника в судові засідання свій обов`язок щодо явки в судове засідання не виконував.

Такі дії позивача ОСОБА_1 визначаються судом як навмисне затягування розгляду упродовж розумного строку цивільної справи за позовом останнього до ПАТ КБ «ПриватБанк» про захист прав споживачів та визнання недійсним кредитного договору.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, зокрема, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи повторну неявку в судове засідання належним чином повідомленого позивача ОСОБА_1 про дату, час та місце судового розгляду, не повідомлення останнім про поважність причини своєї неявки, які б підтверджувалися належними доказами та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі, приймаючи також до уваги позицію представника відповідача ПАТ КБ «ПриватБанк», який зазначив про наявність ознак зловживання процесуальними правами позивачем та відповідно підстав для залишення позову без розгляду, суд дійшов до висновку про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до ПАТ КБ «ПриватБанк» про захист прав споживачів та визнання недійсним кредитного договору.

Разом з тим, з метою недопущення порушення права позивача ОСОБА_1 на доступ до правосуддя, шляхом звернення до суду з даним позовом та його судовий розгляд, суд вважає за необхідне роз`яснити останньому положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України, згідно з якими, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 ЦПК України в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Таким чином, документально підтверджені судові витрати, понесені позивачем по сплаті судового збору за подання позовної заяви в розмірі 551,20 грн. (квитанція № 127 від 02.12.2016 року), слід вважати по фактично понесеним позивачем.

Керуючись п. 3 ч. 1, ч. 2 ст. 257, ст. ст. 258, 260, 261, 353 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів та визнання недійсним кредитного договору, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Судові витрати, які складаються із судового збору в розмірі 551,20 грн. залишити по фактично понесеним позивачем.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена через Ленінський районний суд м. Кіровограда до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова