ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 618/1100/14-ц Головуючий суддя І інстанції Бунін Є.О.
Провадження № 22-ц/818/2978/19
Суддя доповідач Яцина В. Б.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2019 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

судді-доповідача Яцини В.Б.

суддів Кіся П.В., Хорошевського О.М.,

у порядку вирішення питання про відкриття апеляційного провадження по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дворічанського районного суду Харківської області від 28 березня 2019 року, постановлену у складі головуючого судді Буніна Є.О., по справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» про заміну сторони виконавчого провадження по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

Ухвалою Дворічанського районного суду Харківської області від 28 березня 2019 року заяву ТОВ «Вердикт Капітал» задоволено. Замінено сторону виконавчого провадження щодо примусового виконання заочного рішення Дворічанського районного суду Харківської області по справі № 618/1100/14-ц, провадження № 2/618/2/15 від 18.03.2015 за позовом публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором в розмірі 19639 (дев`ятнадцять тисяч шістсот тридцять дев`ять) гривень 51 (п`ятдесят одна) копійка, а саме: стягувача публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», юридична адреса: 01133, м. Київ, вул. Щорса, буд. 36-Б, код за , замінено на товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», юридична адреса: 04053, м. Київ, вул. Кудрявський узвіз, буд. 5-Б, код за .

Не погодившись з вказаною ухвалою суду ОСОБА_2 . ОСОБА_3 після спливу встановленого ст. 354 ЦПК України 15-денного процесуального строку 26 квітня 2019 року засобами поштового зв`язку подав апеляційну скаргу, в якій заявив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 07 травня 2019 року апеляційна скарга відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України була залишена без руху, оскільки підстави, вказані ОСОБА_1 у заяві, були визнані неповажними та апелянту було надано строк 10 днів після отримання копії цієї ухвали для звернення до Харківського апеляційного суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин його пропуску та надання доказів на їх підтвердження.

Як вбачається з матеріалів справи 18 травня 2019 року ОСОБА_1 отримав копію вказаної ухвали Харківського апеляційного суду від 07 травня 2019 року, про що свідчить розписка батька скаржника від 18 травня 2019 року у зворотному повідомленні про вручення поштового відправлення, що відповідно до аналогічних за змістом правил про вручення судової повістки, визначених у ч. 3 ст.130 ЦПК України, вважається належним врученням копії судового рішення, п. 1 ч. 6 ст. 272 ЦПК України(а.с.169).

Згідно пункту 99 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року №270 рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об`єкта поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним.

Станом на 06 червня 2019 року ОСОБА_1 не усунув недоліки апеляційної скарги. Заяву про поновлення процесуального строку на подачу апеляційної скарги із зазначенням інших поважних причин його пропуску та відповідних доказів на їх підтвердження до суду апеляційної інстанції не було подано.

Відповідно до частин 3, 4 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадках, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 №475/97- ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Однією з основних гарантій права сторони на судовий захист є право оскарження судових рішень (стаття 129 Конституції України). Реалізація цього права здійснюється, зокрема, шляхом оскарження судових рішень у судах апеляційної та касаційної інстанцій.

Згідно з усталеною практикою, викладеною в рішеннях Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі «Устименко проти України» від 29 жовтня 2015 року ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження рішення (рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» (заява N 8371/02, п. 27), рішення ЄСПЛ від 14 жовтня 2003 року у справі «Трух проти України» (заява N 50966/99, п. 27).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), (рішення ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03, п. 41).

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Відповідно до пунктів 6, 7 частини 2 статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Розумність тривалості судового розгляду в контексті п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Пунктом 4 частини 1 статті 358 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Відповідно до пунктів 6, 7 частини 2 статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права зобов`язує апелянта, самостійно цікавитися перебігом розгляду його скарги в суді апеляційної інстанції. Тривала відсутність такого інтересу з боку апелянта свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права та зловживання правом на апеляцію.

Згідно частин 1 та 3 статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі Судової влади України. Для реалізації права доступу до судових рішень, внесених до Реєстру, користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин.

В Єдиному державному реєстрі судових рішень у публічному доступі міститься електронна копія вказаної ухвали Харківського апеляційного суду від 07 травня 2019 року, яка була оприлюднена 10 травня 2019 року.

Вказане свідчить, що ОСОБА_1 , який був районним судом у найкоротші строки поінформований про зміст оскарженого судового рішення і не довів поважні причини пропуску процесуалльного строку на його оскарження, а згодом - був поінформований судом апеляційної інстанції про необхідність повторно подати заяву про поновлення процесуального строку із наведенням інших поважних причин на подачу апеляційної скарги, - мав можливість вчасно звернутися до суду апеляційної інстанції з такою заявою, однак діючи недобросовісно не виконав свій процесуальний обов`язок.

Враховуючи викладене, необхідно відмовити ОСОБА_1 у відкритті апеляційного провадження у цій справі.

Керуючись ч.4 ст.357, ч.4 ст.358 ЦПК України

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дворічанського районного суду Харківської області від 28 березня 2019 року, постановлену у складі головуючого судді Буніна Є.О., по справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» про заміну сторони виконавчого провадження по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили негайно, після її підписання суддями, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Суддя-доповідач В.Б. Яцина.

Судді - П.В. Кісь.

О.М. Хорошевський.