Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"31" травня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_5 , звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: визнати громадянку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користуванням будинку АДРЕСА_1 .

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 зареєстровані в 5/48 частини будинку АДРЕСА_1 . Даний будинок належить на праві спільної часткової власності: 5/48 ОСОБА_6 , 5/ 48 ОСОБА_7 , 5/48 ОСОБА_8 . ОСОБА_6 є батьком позивача, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після смерті власником 5/48 частини вищевказаного будинку є ОСОБА_9 . 17 травня 2001 року було укладено шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 02 серпня 2001 року ОСОБА_2 була зареєстрована в будинку АДРЕСА_1 . 03 жовтня 2017 року заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 було розірвано. ОСОБА_2 за адресою реєстрації не проживає з вересня 2005 року У зв`язку з тим, що в квартирі зареєстрована відповідачка у позивача виникли труднощі щодо реалізації свого права власності, а саме: сплата додаткових коштів квартплати за відповідача та можуть виникнути труднощі в майбутньому при здійснення свого права при відчуженні нерухомості, так як в квартирі зареєстрована стороння особа.

22 листопада 2018 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відкрито провадження в справі за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін.

Копію вказаної ухвали з копією позовної заяви та доданими до неї документами відповідачем не було отримано, а конверт з вказаними документами повернувся до суду із відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання». Позивач копію ухвали про відкриття провадження у справі отримав 22 грудня 2018 року, третіми особами копію ухвали суду про відкриття провадження у справі, копію позовної заяви з доданими до неї документами було отримано 10 грудня 2018 року, про що свідчить повідомлення про вручення електронного листа.

Позивачем до суду додаткових заяв, пояснень подано не було, третіми особами письмових пояснень подано не було, відповідачем не використано право подання відзиву на позовну заяву.

Суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачу ОСОБА_5 належить на праві приватної власності АДРЕСА_5 .

17 травня 2001 року позивач зареєстрував шлюб із ОСОБА_2

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 03 жовтня 2017 року шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 було розірвано.

Відповідно до довідки, виданої 11 вересня 2018 року Житловою ремонтно-експлуатаційною організацією № 414, у будинку АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4

Відповідно до ч. 1 ст. 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно ч. 2 ст. 319 Цивільного кодексу України, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

За вимог ч.2 ст. 405 Цивільного кодексу України, член сім`ї власника житла втрачає право користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Відповідно акту від 27 листопада 2013 року, складеного ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , проживаючих за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_12 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_4 та затвердженого начальником ЖРЕО № 414, останніми було підтверджено факт того, що ОСОБА_2 фактично з вересня 2005 року не проживає за адресою: АДРЕСА_3 . Вказані відомості також підтверджуються відповідними актами від 29 березня 2017 року, 19 вересня 2018 року, складених ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , проживаючих за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_12 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_4 та затвердженого начальником ЖРЕО № 404.

Відповідно до ст. 391 Цивільного кодексу України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

За таких обставин, коли права власника порушені, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, суд приходить до висновку, що позивач правомірно вимагає усунення будь-яких порушень його прав власника житлового приміщення, в даному випадку шляхом визнання втратившої право користування житловим будинком АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 .

Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_13 , ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

В порядку ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, з відповідача на користь держави підлягає до стягнення судовий збір у розмірі 704,80 гривень, від сплати якого було звільнено позивача.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 319, 391, 405 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 89, 133, 141, 247, 259, 263, 264, 265, 274, 279, 374 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) такою, що втратила право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь держави судові витрати зі сплати судового збору у сумі 704 грн. 80 коп. (сімсот чотири гривні гривень 80 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: