У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2019 року Шевченківський районний суд м.Запоріжжя у складі головуючого судді Галущенко Ю.А.,з участю секретаря судового засідання Брагіної І.В.,розглянув у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 ,подану його представником за довіреністю ОСОБА_2 ,про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «МетаБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором ,-

В С Т А Н О В И В:

17.01.2019 року Шевченківський районний суд м.Запоріжжя ухвалив заочне рішення по цивільній справі № 336/4916/18 провадження 2/336/340/2019 за позовом Акціонерного товариства «МетаБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Цим рішенням позов був задоволений.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на користь Акціонерного товариства «МетаБанк`заборгованість за основним боргом(кредитом)у сумі 2 972 ,32 дол.США,заборгованість за відсотками у сумі 699,93 дол.США,пеню за несвоєчасне погашення основного боргу у сумі 40877 ,33 грн.та пеню за несвоєчасне погашення відстоків у сумі 24 537 ,58 грн.

Також стягнуто з відповідачів на користь банку судовий збір в розмірі по 1290,64 грн.з кожного(а.с.75-82).

Копія заочного рішення направлена відповідачам 28.01.2019 р.рекомендованим листом з повідомленням(а.с.83) та вручена їм 08.02.2019 р.,про що у справі є поштові повідомлення(а.с.86-87).

28.02.2019 р.відповідач ОСОБА_1 ,в інтересах якого діє представник за довіреністю Воронін Ю.Л.,звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду від 17.01.2019 р.з тих підстав, що відповідчі не були належним чином повідомлені про дату,час та місце розгляду справи,оскільки не отримували особисто та завчасно викликів до суду,тому відповідачі з поважних причин не з*являлися у судові засідання,які призначалися у справі.

Крім того,вказують у заяві,що позивачем під час розгляду справи не було надано належних та допустимих доказів про наявність заборгованості за кредитним договором,а прийняті судом як докази копії документів не засвідчені відповідно до вимог закону.

З цих підстав просять суд заочне рішення від 17.01.2019 р. скасувати,справу призначити до розгляду в загальному порядку.

Також у заяві про перегляд заочного рішення заявилено клопотання про поновлення строку подання заяви про перегляд заочного рішення суду від 17.01.2019 р.з тих підстав,що копія заочного рішення суду була вручена відповідачам лише 08.02.2019 р.,що вважає поважними причинами пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

В судове засідання відповідач ОСОБА_1 не з`явився,викликався шляхом направлення судової повістки на адресу,зазначену у матеріалах справи як місце його проживання АДРЕСА_1 ,судова повістка повернута до суду із зазначенням про закінчення терміну її зберігання.

В судове засідання відповідач ОСОБА_3 не з`явилась,викликалась шляхом направлення судової повістки на адресу,зазначену у матеріалах справи як місце її проживання АДРЕСА_1 ,судова повістка повернута до суду із зазначенням про закінчення терміну її зберігання.

Представнику відповідача Юрчака О.П.за довіреністю Вороніну Ю.Л.судова повістка на судове засідання ,призначене на 28.05.2019 р.,була вручена особисто та завчасно 10.05.2019 р.,про що у справі є поштове повідомлення.

Відповідно до ст.128,130 ч.5 ЦПК України,які унормовують прядок повідомлення учасників справи про дату,час і місце судового засідання та вручення судових повісток,вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

З урахуванням викладеного,відповідачі та їх представник належним чином повідомлені про дату,час і місце судового засідання.

Представник відповідача Юрчака О.П.за довіреністю Воронін Ю.Л.через канцелярію суду 27.05.2019 р.подав заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату,посилаючись на зайнятість у розгляді іншої цивільної справи,поважність причин неявки представником відповідача документально не підтверджена.

Керуючись приписами ч.1 ст.287 ЦПК України,згідно яким заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні,неявка осіб,належним чином повідомлених про дату,час та місце засідання,не перешкоджає розгляду заяви,суд розглянув заяву про перегляд заочного рішення без участі відповідачі та представника відповідачів Юрчака О.П.за довіреністю Вороніна Ю.Л.

В судовому засіданні представник позивача за довіреністю Гриценко Ю.В.заперечувала проти задоволення заяви відповідача ОСОБА_1 з тих підстав,що протягом кількох років тривають судові процеси за позовами банку до відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ,спрямовані на захист майнових прав позивача,про що відповідачам достеменно відомо,при цьому відповідачі зловживають процесуальними правами,свідомо не отримують судові повістки, за викликом по тим повісткам,які їм вручені,не з`являються. Вважає,що при заочному розгляді даної справи судом були дотримані всі вимоги процесуального закону щодо належного повідомлення відповідачів про дату,час та місце судового засідання,в якому було постановлено заочне рішення,водночас,відповідачі не вчинили жодних процесуальних дій з метою спростувати вимоги позивача та подати докази,які б мали істотне значення для вирішення справи. Заява про перегляд заочного рішення,на її думку,також не містить конкретних заперечень проти позову,доказів виконання відповідачами кредитних зобов`язань,власного розрахунку суми заборгованості або на спростування розрахунку банку,з урахуванням яких рішення по суті спору було б іншим.З посиланням на ці обставини просить відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Заслухавши учасників справи по суті заяви,перевіривши обґрунтованість заяви матеріали справи, суд дійшов висновку, що строк на подання заяви про перегляд заочного рішення відповідачам необхідно поновити,а заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає з таких підстав.

Як передбачено ст.284 ч.2,3 ЦПК України,заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи,якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення,має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд-якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

Заочне рішення було проголошено в судовому засіданні 17.01.2019 р.,повне заочне рішення вручене відповідачам 08.02.2019 р.,заява про перегляд заочного рішення подана відповідачами 28.02.2019 р.

Статтею 120 ЦПК України передбачено,що строки,в межах яких вчиняються процесуальні дії,встановлюються законом,а якщо не визначені законом-встановлюються судом.

Згідно ст.126 ЦПК України,право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку,встановленого законом або судом.Документи,подані після закінчення процесуальних строків,залишаються без розгляду,крім випадків,передбачених ЦПК України.

За змістом ст.127 ЦПК України,встановлений судом процесуальний строк може бути поновлений судом за заявою учасника справи ,якщо визнає причини його пропуску поважними,крім випадків,коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення,про що суд постановляє ухвалу.

Заява відповідача ОСОБА_1 та його представника за довіреністю Вороніна Ю.Л. про поновлення пропущеного процесуального строку подана протягом двадцяти днів з дня вручення відповідачу повного заочного рішення,що є підставою для задоволення клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд.

Аналізуючи доводи відповідача ОСОБА_1 та його представника Вороніна Ю.Л.про неявку відповідача у судові засідання з поважних причин,які обумовлені відсутністю належного повідомлення по дату,час та місце судового засідання,суд встановив наступне.

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 26.10.2018 р.було відкрито спрощене позовне провадження у даній цивільній справі,призначено її розгляд у відкритому судовому засіданні з повідомленням(викликом)сторін 05.12.2018 р.(а.с.33-34).

На адресу зареєстрованого місця проживання відповідачів АДРЕСА_2 .28 були направлені поштою ухвала про відкриття провадження,позов з додатками та судова повістка(а.с.35),які повернуті до суду установою пошти із зазначенням про закінчення терміну їх зберігання(а.с.37-40)

Судове засідання,призначене на 05.12.2018 р.,було відкладено на 17.01.2019 р.,відповідачам на адресу зареєстрованого місця проживання АДРЕСА_1 були направлена копія уточненого позову та судові повістки,які повернуті до суду установою пошти із зазначенням про закінчення терміну їх зберігання(а.с.51-56).

Відповідно до ст.128 ч.1 ЦПК, суд викликає учасників справи в судове заседання (або для участі у процесуальній дії),якщо визнає їх явку обов`язковою.

Судові виклики здійснюються судовими повістками,які,за загальними правилами,вручаються фізичним особам,яким вони адресовані,під розписку(ст.130 ч.1 ЦПК України).

З 28.12.2018 р.в України є чинними Правила надання послуг поштового зв`язку(із змінами від 18.12.2018 р.),положення яких необхідно враховувати у співставленні з нормами ЦПК України у питанні порядку вручення судових повісток адресованих фізичним особам.

Так,згідно зазначених Правил,рекомендовані поштові відправлення,в тому числі рекомендовані листи з відміткою «Судова повістка»,адресовані фізичним особам,під час доставки за вказаною адресою або при видачі на пошті вручаються адресату,а у разі його відсутності-будь-кому з повнолітніх членів сім`ї,що мешкають з ним.

За відсутності по вказаній адресі адресата та членів його сім`ї,особа,яка доставляє судову повістку,негайно повертає її до суду з відміткою про причини невручення.

У разі відмови адресата отримати повістку,особа,яка її доставляє,робить відповідну відмітку на повістці та повертає до суду.

Відповідно до ч.9,10 ст.130 ЦПК України,особа,яка відмовляється отримати повістку,вважається належним чином повідомленою.

Якщо місцеперебування відповідача невідоме,суд розглядає справу після надходження до суду відомостей щодо його виклику до суду в порядку,визначеному цим Кодексом.

Водночас,повернення повістки без вручення з такою причиною, як «закінчення терміну зберігання»,не може вважатись належним повідомленням,оскільки не відповідає встановленому порядку вручення судової повістки.

Верховний Суд у постанові Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20.06.2018 р.у справі № 127/2871/16-ц висловив правову позицію,згідно якої повернення судової повістки з відміткою «за закінченням терміну зберігання» не свідчить про відмову сторони справи від її отримання або про її відсутність сторони за адресою,яка відома суду,тому не може вважатись належним повідомленням.

За таких обставин,судом було прийнято рішення про заочний розгляд справи 17.01.2019 р.на підставі ст.280-282 ЦПК України,оскільки всі можливості щодо повідомлення (виклику) відповідачів були вичерпані,відзиву на позов або заяв іншого змісту від відповідачів не надходило.

Суд погоджується з доводами заяви про перегляд заочного рішення щодо неналежного повідомлення відповідачів про дату,час та місце розгляду справи,проте самі по собі вони не є визначальними для прийняття рішення по суті заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з*явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для вирішення справи.

Зі змісту ст.288 ч.1 ЦПК України випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе лише у випадку одночасного існування двох обставин: якщо судом буде встановлено, що відповідач не з*явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається,мають істотне значення для вирішення справи.

В заяві про перегляд заочного рішення відповідачем ОСОБА_1 та його представником за довіреністю Вороніним Ю.Л.не вказано на наявність доказів, які вплинули б на прийняття рішення та які не були враховані судом при вирішенні справи,і доказів, наданих позивачем, не спростовано.

Заява про перегляд заочного рішення містить лише посилання на міркування формального змісту про невідповідність,на їхню думку,наданих позивачем доказів,вимогам процесуально закону щодо їх належності та допустимості,проте цим обставинам у заочному рішенні дана оцінка.

Сама по собі незгода відповідача ОСОБА_1 та його представника за довіреністю ОСОБА_2 із заочним рішенням по суті спору не являється доказом, який має істотне значення для вирішення справи,а будь-яких підтверджених суттєвих аргументів по суті справи відповідач ОСОБА_1 та його представник за довіреністю ОСОБА_2 у заяві не зазначили та до справи не долучили,лише висловили прохання заочне рішення скасувати та надалі розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

Заочне провадження у цивільних справах застосовується з необхідністю забезпечувати ефективність та своєчасність цивільного судочинства,є особливим порядком розгляду та вирішення цивільної справи за відсутності відповідача,для досягнення мети забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинство більш ефективно.

Інститут заочного провадження спрямований ефективно сприяти дотриманню положення ЦПК, згідно з яким особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, заочне провадження є додатковою гарантією позивачеві від зловживання відповідачем процесуальними правами, усунення причин затягування процесу, дотримання судами строків розгляду справи.

Проте, відповідач ОСОБА_1 та його представник за довіреністю Воронін Ю.Л. не вчинили процесуальних дій щодо доведення заперечень проти позову доказами та таких доказів суду не подали,тому шляхом подання заяви про перегляд заочного рішення лише намагаються затягнути розгляд справи на невизначений час.

При розгляді заяви відповідача ОСОБА_1 та його представника за довіреністю Вороніна Ю.Л. про перегляд заочного рішення судом не встановлено необхідної одночасної сукупності двох передбачених законом підстав для скасування заочного рішення, тому в задоволенні заяви про це суд відмовляє.

На підставі ст.259 ч.6,287,288 ч.1 ЦПК України,суд-

У Х В А Л И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 ,подану його представником за довіреністю ОСОБА_2 ,про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «МетаБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором -залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку,встановленому ЦПК України.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.А.Галущенко