Справа № 696/681/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2019 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Опалинської О.П.

при секретарі судового засідання Бойко Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до Радиванівської сільської ради Кам`янського району Черкаської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

ОСОБА_1 в інтересах якої дії ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Радиванівської сільської ради Кам`янського району Черкаської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 1,81 га в межах Радиванівської сільської ради Кам`янського району Черкаської області.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_5 , яка була дочкою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Оскільки, вона не знала про існування спадкового майна після померлого ОСОБА_4 , а також у документах, які підтверджують родинні зв`язки існує помилка в прізвищі її матері і замість « ОСОБА_6 » у свідоцтві про її народження прізвище вказано « ОСОБА_7 », тому звернулася до суду та просить встановити факт родинних відносин та визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Представник позивача в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву в якій просив справу розглядати без його участі, на задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 наполягав.

Представник відповідача сільський голова с. Радиванівка Кам`янського району Черкаської області в судове засідання не з`явився, просив розглядати справу за його відсутності та проти заявлених позовних вимог не заперечував.

У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.

Оскільки розгляд справи відбувався за відсутності учасників процесу фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалося.

Суд вивчивши матеріали справи, надані сторонами докази, дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи вважає позовну заяву ОСОБА_1 обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення, виходячи із наступного.

Статтею 76 ЦПК України визначено, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч. 1 ст. 95 ЦПК України).

Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданого виконавчим комітетом Радиванівської сільської ради Кам`янського району Черкаської області 20 січня 2002 року (а.с. 7).

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 виданого виконавчим комітетом Радиванівської сільської ради Кам`янського району Черкаської області 13 січня 2006 року (а.с. 8).

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Черкаси реєстраційної служби Черкаського міського управління юстиції 16 вересня 2014 року (а.с. 9).

Із свідоцтва про укладення шлюбу серія НОМЕР_4 виданого 29 лютого 1977 року Радиванівською сільською радою Кам`янського району Черкаської області, вбачається, що ОСОБА_8 уклала шлюб із ОСОБА_4 і їй присвоєно прізвище « ОСОБА_6 » (а.с. 12).

Із свідоцтва про народження серія НОМЕР_5 виданого 04 вересня 1966 року Радиванівської сільською радою Кам`янського району Черкаської області вбачається, що ОСОБА_4 та ОСОБА_9 записані батьками ОСОБА_10 , 1950 року народження (а.с. 15).

Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 6 від 28 червня 2018 року батьками ОСОБА_11 , 1950 року народження записані ОСОБА_12 та ОСОБА_4 (а.с. 13-14).

У відповідності до довідки Черкаського міського управління юстиції№ 34/12-03-33 від 18 січня 2006 року ОСОБА_13 зареєстрував шлюб із ОСОБА_10 і їй присвоєно прізвище « ОСОБА_14 » (а.с. 17).

Згідно довідки Радиванівської сільської ради Кам`янського району Черкаської області ОСОБА_10 , 1950 року проживала на території с. Радиванівка по вул. Покровській, 109 разом з батьками ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с. 21).

З письмових пояснень ОСОБА_15 та ОСОБА_16 від 19 червня 2018 року вбачається, що вони добре знали сім`ю ОСОБА_4 та ОСОБА_3 та їх дочку ОСОБА_10 , 1950 року народження. Крім того зазначили, що особи, 1950 року народження на території с. Радиванівка, з прізвищем « ОСОБА_7 », яка б мала відношення до сім`ї « ОСОБА_6 », не має (а.с. 23, 24).

Із постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20 червня 2018 року вбачається, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 його онука ОСОБА_1 спадщину не прийняла. Крім того документи, які підтверджують родинні зв`язки мають помилки, а тому у нотаріуса не має можливості перевірити їх, та видати свідоцтво про право на спадщину по закону на ім`я ОСОБА_1 (а.с. 26).

Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31 березня 1995 року, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із Законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Відповідно до п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31 березня 1995 року, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчинюють нотаріальні дії, Свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до листа Верховного Суду України від 1 січня 2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» факт родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК) встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника: право на спадщину, право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника, одержання компенсації тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Таким чином, суд приходить до висновку, що заява про встановлення факту родинних відносин підлягає до задоволення, факт, який просять встановити заявник має юридичне значення, оскільки від його встановлення залежить вирішення її особистих майнових прав.

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

В постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Згідно п. 24 вищевказаної постанови, особа, яка не прийняла спадщину у встановлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: обставини неподання заяви про прийняття спадщини суд визнав поважними.

Відповідно до статті 63 ЗУ «Про нотаріат» від 2 вересня 1993 року №3425-XІІ нотаріус або в сільських населених пунктах посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, відтак закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було та він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні і положення ч.3 ст.1272 ЦК України не застосовуються.

Враховуючи, що позивач не знала про існування спадкового майна, крім того, факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, а зазначені причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними, відтак суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення.

Визначаючи позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини суд, враховуючи вимоги ч.3 ст.1272 ЦК України, встановлює такій додатковий строк для подання заяви терміном в два місяці з дня набрання рішення законної сили.

На стягненні судових витрат позивач не наполягала..

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 76, 81, 82, 89, 247, 263-265, 268, 293, 315 ЦПК України, ст.ст.1233, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 63 ЗУ «Про нотаріат» від 2 вересня 1993 року №3425-XII, постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» , постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31 березня 1995 року, -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до Радиванівської сільської ради Кам`янського району Черкаської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 був рідним батьком ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 додатковий строк терміном два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в 30-денний строк з дня його отримання шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Черкаської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на його оскарження, а в разі оскарження після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не буде скасовано.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області.

Сторони по справі.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , жителька АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Представник позивача по довіреності № 1-1043 від 08 червня 2018 року ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_7 , житель АДРЕСА_2 .

Відповідач: Радиванівська сільська рада Кам`янського району Черкаської області, юридична адреса: с. Радиванівка, вул. Покровська, 1, Камм`янського району, Черкаської області..

Головуючий О.П.Опалинська