Справа №705/4552/18
2/705/824/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 травня 2019 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Мазуренко Ю.В.

при секретарі Романовій О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Умань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представника за довіреністю ОСОБА_2 - опікуна ОСОБА_3 до Уманської міської ради Черкаської області про визнання права власності на спадкове майно,-

В С Т А Н О В И В:

В жовтні 2018 року ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до Уманської міської ради Черкаської області про визнання права власності на спадкове майно.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 29.10.2018 р. дану цивільну справу визначено до розгляду судді Ребрині К.Г.

Відповідно до ухвали судді Уманського міськрайонного суду Ребрини К.Г. від 16.11.2019 р. було відкрито провадження у цивільній справі та було призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду від 06.12.2018 р. було призначено судовий розгляд. В процесі проведення підготовочого засідання будь-які інші ухвали ( в тому числі протокольні) складом суду не виносилися.

Згідно розпорядження від 10 квітня 2019 року (№ 68/19) за підписом керівника апарату Уманського міськрайонного суду, було проведено повторний автоматизований розподіл даної справи, оскільки справа перебуває у провадженні суду тривалий час без вирішення по суті, відповідно до ч.7 ст. 33 ЦПК України справа підлягає повторному автоматизованому розподілу.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.04.2019 року - справу передано для розгляду судді Уманського міськрайонного суду Мазуренко Ю.В.

В підготовчій частині судового засіднання судом поставлено на обговорення питання про залишення позову, про визнання права власності в порядку спадкування за ОСОБА_3 та ОСОБА_4 В ОСОБА_5 ., без руху, у зв`язку з наявністю порушень ЦПК України, які перешкоджають розгляду справи по суті ( в позові не визначений процесуальний статус осіб: позивач, відповідач, представник, тощо; не в повному обсязі сплачено судовий збір; позов не містить обгрунтувань з приводу визначення відповідача по справі та частки спадкового майна після смерті спадкодавця, про оформлення яких іде мова в позовній заяві).

В судовому засіданні адвокат Мельник О.Ф. вказував на наявність підстав для залишення позову без руху.

Особа, яка підписала позовну заяву- ОСОБА_1 чітко не висловився та вказував, що справа уже досить довго слухається судом.

Судом встановлено, що представником позивача ОСОБА_1 . при подачі позовної заяви в жовтні 2018 року, не дотримано вимог ч.5 ст. 177 ЦПК України, де зазначено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

При цьому, в позові без визначення процесуального статусу осіб, дослівно вказано, що до суду подано позовну заяву: «… ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прож. АДРЕСА_1 т. НОМЕР_1 , ІПН НОМЕР_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , представника за довіреністю ОСОБА_2 прож. АДРЕСА_2 , т. НОМЕР_1 , ІПН НОМЕР_4 , паспорт НОМЕР_5 опікуна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , прож. АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_6 , паспорт, засоби зв`язку відсутні…», тобто в даному випадку суд позбавлений можливості встановити процесуальний статус вказаних в позовній осіб (позивач, представник позивача та їх кількість; при цьому адвокат вказував, що він є представником ОСОБА_1 і до матеріалів справи не додано документів з приводу представництва інтересів осіб, прізвища яких зазначені в прохальній частині позову.).

Також, в позовній заяві вказано: «…спадщину після смерті ОСОБА_6 прийняли її онуки (діти померлого сина ОСОБА_7 ) ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , та донька ОСОБА_8 в рівних частках…», при цьому, в позові також вказано: «…спадщину після смерті ОСОБА_6 , яка належала в порядку спадкування ОСОБА_8 , що складається із ј частини спадкового майна….». Крім того, до матеріалів позовної заяви долучено витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 16.06.2004 р. згідно якого ОСОБА_6 на праві приватної спільної сумісної власності належить Ѕ частина квартири та ОСОБА_2 на праві приватної спільної сумісної власності належить Ѕ частина квартири…». При цьому, в прохальній частині позову ставиться питання: «…визнати за ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , спадкоємцями за законом після смерті ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 право власності на спадкове майно по 1/8 частині квартири АДРЕСА_3 за кожним…». Тобто, позовна заява містить суперечності та не містить обґрунтування і підстав звернення до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно в частках зазначених в позовній заяві.

Відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду.

Проте, позивачем (позивачами) та їх представником (представниками) до матеріалів позовної заяви додано висновок про вартість об`єкта оцінки, який не містить реквізитів документу та не може самостійно вважатися належним та допустимим доказом.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До матеріалів позовної заяви додано дві квитанції про сплату судового збору в розмірі 352,40 грн. кожна.

Відповідно до вимог абз. 1 ч.7 ст.6 ЗУ «Про судовий збір»,- у разі, якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Згідно положень Закону України «Про судовий збір » від 08.07.2011 року (з наступними змінами та доповненнями) ставки судового збору станом на 01.01.2019 року встановлюються: за подачу до суду позовних заяв майнового характеру сплачується 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Оскільки, судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, то відповідно до вимог ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суд вважає, що є підстави для залишення без руху позову за підписом ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно із визначенням строку для усунення недоліків.

Крім того, суд вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до вимог ч.12, ч. 13 ст.187 ЦПК України, якщо позивач усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, то суд продовжить розгляд справи . Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде залишена без розгляду.

Також, слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1.ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви в даному випадку полягає в уточненні відповідача, беручи до уваги власників помешкання про визнання права власності на яке йдеться в позовній заяві, оплата судового збору ( в залежності від кількості позивачів), визначення процесуального статусу осіб, прізвища яких зазначені в позовній заяві та укладення договорів на представництво інтересів з професійним адвокатом в залежності від процесуального статусу осіб, зазначених у позові та відповідних вимог ЦПК України щодо представництва інтересів.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 187 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представника за довіреністю ОСОБА_2 - опікуна ОСОБА_3 до Уманської міської ради Черкаської області про визнання права власності на спадкове майно, залишити без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду позовної заяви і вирішенню справи по суті.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Відповідно до ч.13 ст.187 ЦПК України, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Мазуренко