У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" травня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Астахова О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області про скасування постанов державного виконавця,

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до суду із вказаним позовом, який за формою і змістом не відповідав вимогам ст. 175 ЦПК України.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 17 грудня 2018 року позовну заяву було залишено без руху і надано позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі суду недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Як убачається із відстеження рекомендованого поштового відправлення, станом на 14 травня 2019 року конверт із вказаною ухвалою суду адресований ОСОБА_1 не вручений під час доставки. Недоліки, зазначені в ухвалі суду не були усунуті позивачем у визначений судом строк, заяв, щодо продовження строку для усунення вказаних недоліків до суду також не надходило.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Однак, будь-яких заяв від позивача про зміну її місця проживання (перебування, знаходження) до суду не надходило.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Являючись ініціатором даного судового провадження, володіючи інформацією про надходження позову до суду ОСОБА_1 провадженням у справі не цікавиться.

Згідно із ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки зазначені в ухвалі суду недоліки не були усунуті позивачем у визначений судом строк, заяв щодо продовження строку для усунення вказаних недоліків або заяв про зміну місця проживання (перебування, знаходження) від позивача до суду не надходило, позовну заяву слід визнати неподаною і повернути позивачеві.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 131, 185, 259-260, 353, 354 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області про скасування постанов державного виконавця - визнати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Астахова