Справа № 492/489/19
Провадження № 2/492/267/19
05 червня 2019 року м. Арциз
Арцизький районний суд Одеської області у складі:
Головуючого - судді Череватої В. І.,
за участю секретаря судового засідання - Каширної О. Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному позовному провадженні в залі суду в місті Арцизі Одеської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої злочином, -
Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Бучацький В.В.,
ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 , в якому просила стягнути з відповідача відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення нею злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, в розмірі 13 400,00 гривень, та 20 000,00 гривень моральної шкоди.
Свої вимоги мотивувала тим, що вироком Арцизького районного суду Одеської області від 09 серпня 2017 року відповідача визнано винною у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, призначено покарання у виді позбавлення волі строком на 4 (чотири) роки та із застосуванням ст. 75 КК України звільнено від відбування призначеного судом покарання у вигляді позбавлення волі з випробуванням, встановивши їй іспитовий строк тривалістю 2 (два) роки та покладенням відповідних обов`язків. Даним вироком суду встановлено, що ОСОБА_2 вчинили крадіжку 7 000,00 гривень номіналом по 500,00 гривень кожна, також 230 доларів США, з яких одна купюра номіналом 100 доларів, інші купюри номіналом по 10 та 20 доларів, після чого тим же шляхом покинула місце скоєння злочину, завдавши потерпілій ОСОБА_1 матеріальну шкоду на загальну суму 13 440,00 гривень.
У позові позивач також зазначає, що вказаними діями відповідача їй було також завдано моральну шкоду, через викрадення належного їй майна. Розмір відшкодування завданої моральної шкоди оцінює в сумі 20 000,00 грн.
Оскільки жодних дій зі сторони відповідача по відшкодуванню завданої майнової та моральної шкоди в добровільному порядку здійснено не було, вона змушена звернутися в суд з даним позовом.
Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду сповіщені належним чином у порядку ст. ст. 128, 130, 131 ЦПК України.
Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою суду від 25.03.2019 року провадження у справі відкрито та її розгляд відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України призначений у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с. 15 -16).
Позивач ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Бучацький В.В. у судове засідання не з`явилися, про час та місце його проведення сповіщені належним чином, звернулися до суду з заявою, в якій просили розглянути справу у їх відсутність, позов підтримали повністю та просили суд позов задовольнити у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечували.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явилася (викликалася в судове засідання на 11.04.2019 року, 20.05.2019 року, 05.06.2019 року). Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причину своєї неявки в судове засідання відповідач суд не повідомила, заяву про розгляд справи за її відсутності до суду не подавала.
Крім того, відповідач ОСОБА_2 належним чином повідомлялась про дату, час та місце розгляду справи шляхом розміщення оголошення про її виклик на офіційній веб-сторінці суду.
При викладених обставинах суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача, яка сповіщена про розгляд справи належним чином, від якої не надійшло повідомлення про причини неявки, ухваливши заочне рішення у справі, зі згодою позивача, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України, так як надані матеріали є повними і достатніми для розгляду справи у відсутності відповідача.
Відповідно до ст. 281 ЦПК України Арцизьким районним судом Одеської області була постановлена ухвала про заочний розгляд справи.
Крім того, у зв`язку з неявкою всіх осіб, які беруть участь у справі, в судове засідання в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає наступне.
Як встановлено в судовому засіданні та підтверджується вироком Арцизького районного суду Одеської області від 09 серпня 2017 року в справі № 492/808/17 провадження №1-кп/492/139/17 (а. с. 4-5), ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винною у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, призначено покарання у вигляді позбавлення волі строком на 4 (чотири) роки та із застосуванням ст. 75 КК України звільнено від відбування призначеного судом покарання у вигляді позбавлення волі з випробуванням, встановивши їй іспитовий строк тривалістю 2 (два) роки та покладенням відповідних обов`язків. Так, з вироку вбачається, що 16.02.2017 р. приблизно о 10 годині 00 хвилин, більш точного часу в ході судового слідства встановити не представилося можливим, ОСОБА_2 , керуючись раптово виниклим умислом, направленим на таємне викрадення чужого майна, із корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, за рахунок чужого майна, через вікно будинку під номером АДРЕСА_1 , таємно проникла до подвір`я будинку під номером АДРЕСА_1 , де взявши на полиці біля вхідних дверей ключ від приміщення літньої кухні, в якій фактично проживала потерпіла ОСОБА_1 , відчинила двері та пройшла до зазначеного приміщення.
В одній із кімнат дістала із м`якої іграшки, розташованої біля телевізора, грошові кошти в сумі 7 000,00 гривень номіналом по 500,00 гривень кожна, також 230 доларів США, з яких одна купюра номіналом 100 доларів, інші купюри номіналом по 10 та 20 доларів, після чого тим же шляхом покинула місце скоєння злочину, завдавши потерпілій ОСОБА_1 матеріальну шкоду на загальну суму 13 440,00 гривень.
Таким чином, вироком суду, який набрав законної сили 09 вересня 2017 року (а. с. 4-5), встановлено, що потерпілій ОСОБА_1 протиправними діями ОСОБА_2 , завдано матеріальних збитків на загальну суму 13 440,00 гривень.
Дослідивши та оцінивши здобуті й перевірені в судовому засіданні докази в їх сукупності, суд вважає, що позов належить до часткового задоволення, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 7 ст. 128 КПК України, особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.
Зі змісту вироку суду від 09 серпня 2017 року вбачається, що при розгляді кримінального провадження відносно ОСОБА_2 цивільний позов не заявлявся (а. с. 4-5).
Згідно ст. 1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
За таких обставин суд вважає, що вимога позивача в частині про відшкодування завданої злочином матеріальної шкоди є обґрунтованою та підлягає задоволенню і з відповідача ОСОБА_2 слід стягнути відшкодування завданої кримінальним правопорушенням матеріальної шкоди, що становить 13 400,00 гривень, оскільки даний злочин вона вчинила і визнана в цьому винною.
Вирішуючи питання щодо відшкодування позивачу моральної шкоди, суд виходить з наступного.
Так, ч. 1 ст. 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів такого захисту є відшкодування моральної (немайнової) шкоди, що гарантується в першу чергу Конституцією України, а також Цивільним кодексом і відповідними законами України.
Згідно зі ст. 23, ст. 1167 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, а також в зв`язку з пошкодженням майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Як роз`яснено судам в п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у принижені честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. В п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправними діями заподіювана та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.
Судом встановлено, що внаслідок кримінального правопорушення, вчиненого відповідачем, який в ході судового розгляду кримінального провадження вину визнала та розкаювалася у вчиненому, позивач безумовно зазнала моральних страждань з приводу викрадення належного їй майна, а відтак перенесла нервовий стрес та душевні страждання.
Так, в рішенні ЄСПЛ від 28.05.1985 р. у справі «Абдулазіз, Кабалес і Балкандалі», зазначається, що «з огляду на її природу, стверджувана моральна шкода не завжди може бути предметом чіткого доведення. Проте розумно припустити, що особи, які…зіткнулися з проблемами...можуть зазнати страждань і тривоги». Звідси випливає, що фактичною основою для висновку про наявність негативних наслідків у немайновій сфері потерпілої особи у більшості ситуацій може бути як таке розумне припущення про природність їх виникнення за подібних обставин.
Позивач будь-яких доказів на підтвердження того, що завданим кримінальним правопорушенням їй спричинено моральну шкоду, суду не надала, однак враховуючи наявність негативних емоцій, які виникли у неї після вчинення кримінального правопорушення, а також враховуючи принципи розумності, справедливості, доцільності, у відповідності до вимог закону і обставин справи, суд приходить до висновку, що вимога позивача про стягнення на її користь моральної шкоди підлягає частковому задоволенню в сумі 5 000 грн.
Даний розмір відшкодування завданої злочином моральної шкоди, на думку суду, враховує всі обставини, досліджені в судовому засіданні та відповідає вимогам розумності і справедливості та є співмірним і доцільним у даному провадженні.
Питання судових витрат суд вирішує у відповідності з вимогами ст. 141 ЦПК України.
На підставі викладеного, ст. ст. 23, 1166, 1177 ЦК України, ст. 128 КПК України, постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 року № 4, керуючись ст. ст. 10, 12, 13, 76, 141, 264, 265, 273, 274, 279, 280-289, 354 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок злочину - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 ; проживаючої за адресою: АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП: НОМЕР_1 ) на відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок вчинення злочину, в розмірі 13 400 (тринадцять тисяч чотириста) гривень 00 копійок.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 ; проживаючої за адресою: АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП: НОМЕР_1 ) на відшкодування завданої моральної шкоди, в розмірі 5 000 (п`ять тисяч) гривень 00 копійок.
В задоволенні решти позовних вимог ОСОБА_1 - відмовити.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 ; проживаючої за адресою: АДРЕСА_3 ) на користь держави судовий збір в сумі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Одеського апеляційного суду через Арцизький районний суд Одеської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення суду складено 05 червня 2019 року.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП: НОМЕР_1 ), яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 .
СУДДЯ
Арцизького районного суду В.І. Черевата