УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 638/15251/19

Провадження № 2/638/4602/19

04.10.2019 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Рибальченко Л.М., розглянувши позовну заяву Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції у Харківській області про визнання протиправними та скасування розрахунків,

установив:

Фізична особа підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державної екологічної інспекції у Харківській області з позовом, в якому просить суд: визнати протиправним та скасувати розрахунок шкоди, заподіяної Державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства зумовленої засміченням земельних ресурсів відходами ФОП ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 на суму 2861469,31 грн. від 27.05.2013 року; визнати протиправним та скасувати розрахунок шкоди, заподіяної Державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства зумовленої засміченням земельних ресурсів відходами ФОП ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 на суму 653611,38 грн. від 27.05.2013 року; судові витрати стягнути з відповідача.

В обґрунтування звернення до Дзержинського районного суду м.Харкова в порядку цивільного судочинства зазначив, що звертався з аналогічним позовом до адміністративного суду, проте ухвалою Вищого адміністративного суду України від 15 липня 2015 року провадження по справі, яке було відкрито в порядку адміністративного судочинства, закрито, оскільки такі позовні вимоги не можуть бути предметом розгляду в адміністративному суді. Крім цього, в силу приписів ст.20 ГПК України справа цієї категорії не відноситься до юрисдикції господарського суду. Таким чином, ФОП ОСОБА_1 звернувся до суду в порядку цивільного судочинства.

Суд розглянувши позовну заяву та матеріали додані до неї дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (1950 року) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У частині другій статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" ( що діяла на час виникнення спірних відносин) до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить, зокрема: г) пред`являти претензії про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища; л) здійснення інших повноважень, визначених законами України та покладених на нього Президентом України.

Відповідно до підпункту 12 пункту 6 Положення про Державну екологічну інспекцію України від 13.04.2011 № 454/2011, Держекоінспекція для виконання покладених на неї завдань має право розраховувати розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, та пред`являти претензії.

Аналіз положень Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 454/2011 свідчить про те, що чинним законодавством Державній екологічній інспекції у Харківській області надано право та повноваження здійснювати розрахунок завданих збитків.

Водночас частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За змістом частини першої статті 5 цього Кодексу кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.

Тобто, у порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення, яке порушує безпосередньо права чи обов`язки позивача.

Оспорюваними розрахунками шкоди, заподіяної Державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства зумовленої засміченням земельних ресурсів відходами ФОП ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 на суму 2861469,31 грн. від 27.05.2013 року та на суму 653611,38 грн. від 27.05.2013 року Державна екологічна інспекція у Харківській області розрахувала ФОП ОСОБА_1 суму збитків, які заподіяно Державі внаслідок забруднення земель.

Такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом. Таким чином, оспорювані розрахунки не створюють жодних правових наслідків для ФОП ОСОБА_1 , тому не можуть порушувати його права чи інтереси.

Обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про визнання протиправними та скасування розрахунків шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства зумовленої засміченням земельних ресурсів відходами, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Вони не є рішеннями суб`єкта владних повноважень у розумінні статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків ФОП ОСОБА_1 , тому вони не можуть бути предметом спору.

Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

У своїй практиці Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").

Поняття "спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства" слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Таку правову позицію висловлено в постанові Верховного Суду від 23 липня 2019 року у справі № 816/2185/16.

Беручи до уваги наведене й ураховуючи суть спірних правовідносин, правовий статус учасників справи, суд дійшов висновку, що цей спір не належить до юрисдикції цивільного суду, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, є підставою для відмови у відкритті провадження.

Керуючись ст.ст. 186, 260, 261 ЦПК України,

постановив:

Відмовити у відкритті провадження в цивільній справі за позовом Фізичної особи підприємець ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції у Харківській області про визнання протиправними та скасування розрахунків.

Роз`яснити, що розгляд справи не віднесено до жодної з юрисдикцій.

Ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі невідкладно надіслати позивачу разом із заявою та всіма доданими до неї документами.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/ на Офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя