Справа № 618/214/19
Провадження № 2/618/162/19
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30 травня 2019 року суддя Дворічанського районного суду Харківської області Рябоконь Є. А. при прийнятті позовної заяви (цивільна справа № 618/214/19, провадження № 2/618/95/19) заступника керівника Ізюмської місцевої прокуратури Харківської області Михаліка О. І. в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, Кам`янської сільської ради Дворічанського району Харківської області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки, -

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Ізюмської місцевої прокуратури Харківської області Михалік О. І. звернувся до суду в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, Кам`янської сільської ради Дворічанського району Харківської області з позовною заявою в порядку ст. ст. 4, 56 ЦПК України до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки.

Ухвалою судді від 04.03.2019 позовну заву було повернуто прокурору на підставі п. 4) ч. 4 ст. 185 ЦПК України, а саме в зв`язку з відсутністю підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави.

Постановою Харківського апеляційного суду у складі суддів судової колегії судової палати у цивільних справах від 17.05.2019 вказана ухвала судді скасована, зокрема, з причини ненадання прокурору всупереч порядку, передбаченого ч. ч. 1 - 3 ст. 185 ЦПК України, процесуальної можливості виправити недоліки позовної заяви.

На виконання зазначеної постанови Харківського апеляційного суду від 17.05.2019 суддею встановлені наступні обставини, які є підставами і свідчать про необхідність залишення вказаної позовної заяви без руху на підставі ч. 1 ст. 185 ЦПК України з наданням строку для усунення виявлених недоліків.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 4 ЦПК України, яка регламентує право на звернення до суду за захистом, у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтресах.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор, зокрема, звертається до суду з позовною заявою.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом. Однак, практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності позовних заяв.

У рішенні від 14 грудня 2011 року №19-рп/2011 Конституційний Суд України встановив, що конституційне право на звернення до суду кореспондується з обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур).

Однак, позовна заява прокурора подана до суду без додержання вимог, передбачених ч.1, п. п. 4, 10 ч. 3, ч. 5 ст. 175 ЦПК України, а також ч. 5 ст. 177 ЦПК України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 4 ч. 3 цієї ж статті, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Однак прокурор, пред`являючи позовні вимоги в інтересах держави в особі двох суб`єктів владних повноважень матеріальних позивачів, як зазначається в постанові Харківського апеляційного суду від 17.05.2019, в прохальній частині позовної заяви просить задовольнити вимоги на користь лише однієї юридичної особи Кам`янської сільської ради, не визначаючи при цьому позовні вимоги на користь ГУ Держгеокадастру у Харківській області, в інтересах якого також заявлений цей же позов.

Згідно з п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В мотивувальній частині поданої позовної заяви лише зазначено, що «Ізюмською місцевою прокуратурою не подано до іншого суду іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав». При цьому прокурором не долучено до позовної заяви доказів того, що самі особи, в інтересах яких заявлений позов, не звернулися до іншого суду з аналогічними позовними вимогами в порядку цивільного, господарського чи кримінального судочинства, оскільки вони не позбавлені можливості самостійно реалізувати свої процесуальні повноваження на виконання відповідних владних повноважень.

При цьому до позовної заяви долучено лише два запити прокурора від 15.02.2019 № 03-22-98вих-19 на адресу в. о. начальника ГУ Держгеокадастру у Харківській області та від 19.02.2019 № 03-22-116вих-19 на адресу голови Кам`янської сільської ради Дворічанського району Харківської області про те, чи не направлялися ними до суду відповідні заяви, позовні заяви.

Відповіді на вказані запити прокурора відсутні і до позову не долучені.

Згідно з ч. 5 ст. 175 ЦПК України, у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Стаття 23 Закону України «Про прокуратуру» визначає порядок та підстави представництва прокурором інтересів громадянина або держави в суді.

Так, згідно з ч. 1 цієї статті, представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 4 ст. 56 ЦПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Згідно з частиною четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії».

Однак, при зверненні до суду з зазначеним вище позовом до ОСОБА_1 . прокурором не виконані вказані вимоги Закону України «Про прокуратуру», позов подано з порушенням встановленого Законом порядку. Так, в позовній заяві не наведені докази невиконання чи неналежного виконання Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області та Кам`янською сільською радою своїх повноважень, що тягне за собою порушення інтересів держави. Крім того, всупереч вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурором не надано доказів попереднього до звернення до суду повідомлення ним відповідних суб`єктів владних повноважень ГУ Держгеокадастру у Харківській області та Кам`янську сільську раду про здійснення представництва держави в їх особах.

При цьому в додатку до позовної заяви прокурором зазначені «повідомлення про намір пред`явлення позову на 2 арк.», однак, згідно з актом від 27.05.2019, складеним працівниками суду після отримання матеріалів позовної заяви заступника керівника Ізюмської місцевої прокуратури Харківської області Михаліка О. І. в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, Кам`янської сільської ради Дворічанського району Харківської області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки, було встановлено, що вказані «повідомлення про намір пред`явлення позову» до позовної заяви не долучені, що не відповідає вимогам ч. 5 ст. 177 ЦПК України, згідно з якою позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Положення про обов`язок прокурора попередньо, до звернення до суду, повідомити про це, зокрема, відповідного суб`єкта владних повноважень, а також необхідність підтвердження наявності підстав для представництва прокурором викладено в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.12.2018 у справі № 636/5773/16-ц.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Крім того, згідно з ч. ч. 5, 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Таким чином, позовна заява заступника керівника Ізюмської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави подана без додержання вимог п. п. 4, 10 ч. 3, ч. 5 ст. 175 та ч. 5 ст. 177 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ч. 1, 258-261 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву заступника керівника Ізюмської місцевої прокуратури Харківської області Михаліка О. І. в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, Кам`янської сільської ради Дворічанського району Харківської області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити вказані недоліки позовної заяви, а саме: зазначити в резолютивній частині позову, яку саме суму шкоди слід стягнути з відповідача на користь Головного управління Держгеокадастру у Харківській області; долучити до матеріалів позовної заяви докази того, що самі особи, в інтересах яких заявлений позов, а саме ГУ Держгеокадастру у Харківській області та Кам`янська сільська рада не звернулися до іншого суду з аналогічними позовними вимогами в порядку цивільного чи господарського судочинства; долучити зазначені в додатках до позовної заяви повідомлення відповідних суб`єктів владних повноважень (ГУ Держгеокадастру у Харківській області та Кам`янську сільську раду) про намір пред`явлення позову; зазначити підстави представництва інтересів держави в суді у даному (як виключному в розумінні п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України) випадку, надавши строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз`яснити позивачу, що згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала, як така, що постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. А. Рябоконь