Справа №: 201/4481/16-ц Провадження № 2-п/486/7/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2019 року Южноукраїнський міський суд Миколаївської області

у складі: головуючого судді Франчук О.Д.

при секретарі Деменко К.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Южноукраїнськ Миколаївської області цивільну справу за заявою акціонерного товариства Комерційний банк ПриватБанкпро перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк ПриватБанк, Товариства з обмеженою відповідальністю ЕСТЕЙТ СЕЛЛИНГ, третя особа Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М. про визнання договору купівлі-продажу недійсним,

ВСТАНОВИВ

23 квітня 2019 року представник заявника акціонерного товариства Комерційний банк ПриватБанк адвокат Мусійченко Д.Л. звернувся до суду з заявою, в якій просить суд скасувати заочне рішення по справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк ПриватБанк, Товариства з обмеженою відповідальністю ЕСТЕЙТ СЕЛЛИНГ, третя особа Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М. про визнання договору купівлі-продажу недійсним.

Свої вимоги мотивує тим, що 14 березня 2019 року Южноукраїнським міським судом Миколаївської області було ухвалено заочне рішення без належного повідомлення відповідача. Посилається на те, що в матеріалах справи відсутні належні докази вручення відповідачу повідомлення про розгляд справи, судом не направлялися повідомлення представнику відповідача за адресою: вул.Грушевського, 1д, м.Київ, що унеможливлювало належну участь у розгляді справи. Також посилається не те, що належним відповідачем у справі є АТ КБ «Приватбанк», заявлені позовні вимоги є незаконними, позивач не є стороною договору купівлі-продажу, рішення суду ґрунтується на вимогах та поясненнях відповідача та прийнято з помилковими висновками.

В судове засідання сторони не з`явилися, судом належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи, причини неявки суду невідомі.

За правилами ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що заочним рішенням Южноукраїнського міського суду Миколаївської області від 14.03.2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк ПриватБанк, Товариства з обмеженою відповідальністю ЕСТЕЙТ СЕЛЛИНГ, третя особа Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М. про визнання договору купівлі-продажу недійсним задоволено, визнаний недійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна, зобов`язано органи державної реєстрації скасувати запис про державну реєстрацію права власності ТОВ «Естейт Селлінг» на квартиру, стягнуто з відповідачів судовий збір в сумі 3842,00 грн. в рівних частках (а.с.93-96)

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно вимог стаття 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

За змістом ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем надано згоду на заочний розгляд справи (а.с.90)

Стосовно поважних причин неподання відзиву на позовну заяву та неявки в судове засідання через неналежне повідомлення на неправильну адресу, суд звертає увагу, що представником відповідача зазначена вірна адреса банку: вул.Грушевського, 1д, м.Київ, при цьому заява про скасування заочного рішення направлена до суду у конверті з підписаною адресою відповідача: вул.Набережна Перемоги, 30, м.Дніпро (а.с.118). Підпис представника юридичної особи у новій редакції Статуту Банку, наданій представником відповідача, також засвідчений нотаріально за адресою: «місто Дніпро, вулиця Набережна Перемоги, будинок 30, будівля ПАТ КБ «Приватбанк», 10 поверх» (а.с.113). Крім цього, копію заочного рішення, надіслану на адресу ПАТ КБ «Привабанк» (вул.Набережна Перемоги, 50, м.Дніпро), отримав представник АТ КБ «Приватбанк», що підтверджується відповідним штампом на рекомендованому повідомленні (а.с.101).

Статтею 44 ЦПК закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до частини першої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Як вбачається з наданих заявником документів АТ КБ «Приватбанк» є правонаступником ПАТ КБ «Приватбанк», юридична адреса правонаступника: вул.Грушевського, 1д, м.Київ. Статут був затверджений наказом Міністерства фінансів України від 21.05.2018 року (а.с.108).

21.01.2019 року, тобто вже після зміни назви та юридичної адреси, представником відповідача була подана заява про ознайомлення з матеріалами справи, згідно якої адреса відповідача, зазначеного як АТ КБ «Приватбанк»: м.Дніпропетровськ, вул.Набережна Перемоги, 50.

Таким чином, представник відповідача знав про справу, що перебуває у провадженні Южноукраїнського міського суду, знайомився з матеріалами справи, проте всупереч вимогам ЦПК України не повідомив суд про правонаступництво та зміну юридичної адреси, що не завадило відповідачу отримати копію рішення. Таким чином суд вважає, що відповідач недобросовісно віднісся до виконання своїх процесуальних обов`язків.

У відповідності до вимог п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Такою адресою ПАТ КБ «Приватбанк» згідно письмових матеріалів справи була: м.Дніпро, вул.Набережна Перемоги, 50.

Саме за вищевказаною адресою відповідачу рекомендованим листом з повідомленням надсилались ухвали, позовна заява та додані до неї документи, повідомлення про розгляд справи, копія рішення. Періодично вони були отримані відповідачем.

З наведеного слідує, що виклик відповідача в судове засідання здійснювався належним чином згідно наданих суду документів. Будь-яких заяв про заміну сторони правонаступником, про зміну юридичної адреси від відповідача не надходило. Судом 22.02.2019 року рекомендованим листом з повідомленням були направлені виклики у судове засідання (згідно реєстру кореспонденції за 22.02.2019 року), проте згідно сайту Укрпошти, що дає можливість відстежити час доставки поштового відправлення, відповідачем умисно не отримуються судові документи. При цьому з матеріалів справи вбачається, що відповідач був обізнаний щодо наявності цивільної справи та суті позовних вимог, проте умисно ухилявся від надання відомостей та затягував розгляд справи.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином суд приходить до висновку, що причини неявки у судове засідання представників відповідача не є поважними, доводи представника відповідача спростовуються матеріалами справи, частково наданими ним самим.

Доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення даної справи, представник відповідача взагалі не надав, його заперечення зводяться до незгоди з рішенням суду, а тому суд приходить до висновку що підстави для скасування заочного рішення відсутні.

Керуючись ст.ст. 274, 287-288 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Заяву акціонерного товариства Комерційний банк ПриватБанкпро перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк ПриватБанк, Товариства з обмеженою відповідальністю ЕСТЕЙТ СЕЛЛИНГ, третя особа Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М. про визнання договору купівлі-продажу недійсним залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Южноукраїнського міського суду О. Д. Франчук