КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

22 травня 2019 року м. Київ

Справа № 22-ц/824/5546/2019 Головуючий у судді 1-ї інстанції - Ларіонова Н.М.

Унікальний №758/11736/16-ц Доповідач - Гаращенко Д.Р.

Київський апеляційний суд. Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ у складі:

головуючого Гаращенка Д.Р.

суддів Невідомої Т.О., Пікуль А.А.

при секретарі Гавриленко М.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Подільського районного суду м. Києва від 30 липня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи: П`ята київська державна нотаріальна контора, Київська міська рада про встановлення факту родинного зв`язку,

ВСТАНОВИЛА:

У вересні 2016 року ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи: П`ята київська державна нотаріальна контора, Київська міська рада про встановлення факту родинного зв`язку.

Просила встановити факт родинних відносин між фізичними особами, а саме: встановити, що ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною сестрою ОСОБА_2 .

В обґрунтування позову посилалась на те, що 06 серпня 2007 року , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , склала заповіт, який було посвідчено державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори Копинець О.В. та зареєстровано в реєстрі за № 14-1242.

Відповідно до вказаного заповіту ОСОБА_4 на випадок своєї смерті зробила розпорядження, згідно якого все своє майно, де б воно не було, та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті, і на що вона за законом матиме право заповіла своїй сестрі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 в рівних частинах кожній.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла.

Позивач звернулась у шестимісячний строк до П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої сестри.

Після спливу шестимісячного строку необхідного для прийняття спадщини ОСОБА_2 звернулась до нотаріуса та отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на Ѕ частину спадкового майна.

Інші можливі спадкоємці з заявою про прийняття спадщини не звертались.

29 березня 2016 року позивачка подала до П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на іншу Ѕ частину спадкового майна, що залишилась після смерті ОСОБА_4 .

Однак постановою державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Мазур О.Ю. від 29 березня 2016 року позивачу було відмовлено в оформленні свідоцтва про право на спадщину за законом на іншу Ѕ частину спадкового майна, через неможливість встановлення родинного зв`язку між спадкодавцем та позивачем.

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 30 липня 2018 року позов задоволено, встановлено факт родинних відносин між фізичними особами, а саме того, що ОСОБА_2 , є рідною сестрою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 , 12 лютого 2019 року, подала апеляційну скаргу, посилаючись порушення норм процесуального та матеріального права, просила рішення суду першої інстанції скасувати та в задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування апеляційних вимог, посилалась на те, що після смерті спадкодавця всі витрати по похованню взяла на себе апелянт, позивач будь-якої участі не приймала та не була присутня на похоронах.

В подальшому позивач зателефонувала апелянту до США та попросила надіслати їй свідоцтвом про смерть ОСОБА_4 , а також повідомила про існування заповіту та необхідність подання заяви про прийняття спадщини, яку обіцяла самостійно передати нотаріусу.

З метою отримання усієї спадщини позивач свідомо не передала нотаріусу заяву апелянта, в результаті чого останньою було пропущено строк на її прийняття.

Підставою звернення позивача до суду з даним позовом зазначено подальше отримання спадкового майна, однак на момент розгляду справи в суді першої інстанції право на отримання спадщини за законом будь-якими особами вже втрачено.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва позовну заяву ОСОБА_1 про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на день смерті було задоволено та рішення набрало законної сили. А тому все спадкове майно на даному етапі отримано спадкоємцями за заповітом.

Оскільки право на спадкування вже втрачено, то правових підстав для підтвердження наявності родинних відносин немає.

Судом першої інстанції було відмовлено представнику апелянта у витребувані з Покровського районного управління юстиції копії записів з книги реєстрації актів цивільного стану, які саме містять відомості про внесення змін до актового запису про народження спадкодавця, зокрема щодо зміни нею прізвища, а також не було допитано свідків, які могли підтвердити факт родинних відносин між позивачем та спадкодавцем.

Встановлення факту родинних відносин було здійснено лише на підставі свідоцтва про народження заявника та померлої, де вказано різні прізвища, а тому вони не можуть бути належними та допустимими доказами по справі.

Під час розгляду справи у суді апеляційної інстанції до Київського апеляційного суду було надано свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 , видане 10 лютого 2019 року Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві, згідно якого позивач ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Учасники справи в судове засідання не з`явились, повідомлялись належним чином про дату, час і місце розгляду справи по суті, причини своєї неявки суду не повідомили.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка у судове засідання сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про день, час та місце розгляду справи не перешкоджає розгляду справи.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, колегія суддів прийшла до наступного.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 377 ЦПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу.

Враховуючи що предмет спору, а саме встановлення факту родинного зв`язку, є нерозривно пов`язаним з особою померлої, спірні правовідносини не допускають правонаступництва, а, відтак, вбачаються підстави для закриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 381 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи, клопотання та заяви учасників справи, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення провадження у справі, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом апеляційної інстанції шляхом постановлення ухвал в порядку, визначеному цим Кодексом для постановлення ухвал суду першої інстанції.

На підставі викладеного та керуючись статтями 255, 367, 368, 377, 381 ЦПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Рішення Подільського районного суду м. Києва від 30 липня 2018 року скасувати.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи: П`ята київська державна нотаріальна контора, Київська міська рада про встановлення факту родинного зв`язку, закрити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складений 29 травня 2019 року.

Головуючий Д.Р. Гаращенко

Судді Т.О. Невідома

А.А. Пікуль