21.05.2019
Справа №639/5331/16
Провадження № 2/642/550/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 травня 2019 року Ленінський районний суд м.Харкова

в складі: головуючого судді Гримайло А.М.

при секретарі Сорокіній Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Харкова клопотання позивача ОСОБА_1 про застосування заходів процесуального примусу по справі за позовом до КП «Харківські теплові мережі», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , про відшкодування шкоди заподіяної здоров`ю, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ленінського районного суду м ,Харкова перебуває вище зазначена цивільна справа за позовом ОСОБА_1 .

17 травня 2019 року до канцелярії суду надійшло клопотання позивача ОСОБА_1 про застосування заходів процесуального примусу до відповідачів по справі.

Позивач в судовому засіданні підтримала зазначене клопотання та просила його задовольнити.

Представники відповідача КП «ХТМ» в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання та просили відмовити в застосуванні заходів процесуального примусу.

Інші учасники справи, будучи повідомленими про день та час розгляду справи належним чином, в судове засідання не з`явились, про причини неявки суду не повідомили, що не позбавляє можливості суду розглянути клопотання по суті.

Суд вислухавши думку позивача та представників відповідача КП «ХТМ», перевіривши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності вважає, що клопотання позивача ОСОБА_1 про застосування заходів процесуального примусу до відповідачів, не підлягає задоволенню з наступних підстав.

04 серпня 2017 року до Ленінського районного суду м.Харкова в провадження судді Гримайло АМ. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до КП «Харківські теплові мережі», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про відшкодування шкоди заподіяної здоров`ю.

В подальшому на клопотання позивача ОСОБА_1 ухвалою суду 21 вересня 2017 року до участі в справі були долучені в якості співвідповідачів ОСОБА_14 начальник Новобаварської філії «ХТМ», ОСОБА_15 . Також на клопотання позивача ухвалою суду від 21 жовтня 2017 року долучено співвідповідачів ОСОБА_16 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 .

Ухвалою суду від 08 лютого 2018 року на виконання вимог п.9 ч.1 Розділу ХІІІ ЦПК України, який набрав чинності 15.12.2017 року, встановлено загальний порядок розгляду справи та повернуто розгляд у підготовче судове засідання з роз`ясненням сторонам їх прав та обов`язків.

Ухвалою від 08 травня 2018 року судом було закрито підготовче судове засідання та призначена справа до судового розгляду по суті.

17 травня 2019 року в судовому засідання позивачем ОСОБА_1 заявлено клопотання про застосування заходів процесуального примусу до відповідачів по справі за не виконання процесуального обов`язку та ігнорування вимог ст.93 ЦПК України у зв`язку з чим, на підставі ст.143, 144 просить застосування до відповідачів захід процесуального примусу у вигляді штрафу у розмірі трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та встановити відповідачу новий процесуальний строк на подання вичерпної відповіді у формі заяви свідка на кожне запитання по суті.

Так відповідно до ст.93 ЦПК України учасник справи має право поставити в першій заяві по суті справи, що ним подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням.

Зазначена норма мала б гарантувати ефективне та швидке вирішення справи, бо дає можливість у порядку, визначеному ст.93 ЦПК, поставити в першій заяві до 10 запитань іншому учасникові про обставини, що мають значення для справи. Той зобов`язаний дати вичерпну відповідь по суті окремо на кожне. Відповіді на запитання у формі заяви свідка подаються не пізніше як за 5 днів до підготовчого засідання, а у випадку спрощеного провадження до першого судового засідання. При цьому учасник разом із заявою подає копії відповідних доказів.

Але, сторони не скористалися в ході підготовчого провадження по справі, надати один одному питання для з`ясування обставин та підстав позову. Позовна заява ОСОБА_1 також не містить зазначених запитань до жодного учасника справи, як того вимагає ст.93 ЦПК України.

Підготовка справи до розгляду є тією стадією цивільного процесу, в якій закладаються основи правильного та швидкого вирішення справи будь-якого виду судового провадження, а її недооцінка, помилки і прорахунки суддів з самого початку дають невірний напрямок всьому судовому розгляду, тягнуть численні порушення строків розгляду справи і, нерідко, є причинами скасування судових рішень.

"Економія" на зазначеній стадії призводить до значно більших витрат на стадії судового розгляду і, що особливо небезпечно, до порушення прав осіб, які беруть участь у справі.

Враховуючи таку надзвичайно важливу роль стадії підготовки справи до судового розгляду, новий ЦПК України не просто змінив правове регулювання підготовки, а запропонував цілісну систему підготовки справи до судового розгляду, основану на засадах змагальності, обов`язковості та багатоплановості зі своєю власною ідеологічною концепцією. Метою створення такої системи стало надання стадії підготовки не декларативності, а реального значення однієї з основних, пріоритетних стадій цивільного процесу -стадії, на якій може бути вирішене завдання цивільного судочинства (якщо вдасться врегулювати спір до судового розгляду) або таким чином підготувати справу до судового розгляду, щоб справа закінчилась в першому (другому після попереднього) судовому засіданні ухваленням законного, обґрунтованого і справедливого судового рішення (це є елементом принципу концентрації процесу).

Обов`язковість проведення попереднього судового засідання вказує на те, що стадія підготовки справи до судового розгляду перетворена в таку, що реально функціонує.

Так, з моменту надходження справи в провадження судді, а також з моменту набуття чинності нового ЦПК України 15 грудня 2017 року до моменту закриття підготовчого провадження по справі 08 травня 2018 року у сторін було достатньо часу скористатися своїм правом передбаченим ст.93 ЦПК України.

Крім того зазначене клопотання про застосування заходів процесуального примусу також не містить посилання на конкретні питання та взагалі не зрозуміло до яких саме відповідачів по справі ставляться які саме запитання.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що клопотання є безпідставним та необґрунтованим, таким, що не відповідає вимогам діючого законодавства, у зв`язку з чим суд не вбачає підстав застосування вимог ст.143, 144 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 93, 143-148, ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про застосування заходів процесуального примусу - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 21 травня 2019 року.

Суддя А.М.Гримайло