Номер провадження 2/754/4439/19
Справа №754/1859/19
РІШЕННЯ

Іменем України

16 травня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Зотько Т.А.,

за участі секретаря судового засідання Грей О.П.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач 06.02.2019 звернулась до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що вони з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі з 14 липня 2007 р., мають спільного сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . У зв`язку з тим що спільне життя між ними не склалось, шлюбно - сімейні відносини було припинено, а подальше життя і збереження шлюбу не можливе, позивач дійшла висновку, що шлюб носить лише формальний характер, у зв`язку із чим змушена звертатись до суду з вказаним позовом.

Ухвалою судді від 11.02.2019 було призначено по вищевказаній справі підготовче засідання.

Ухвалою суду від 14.03.2019 було закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду по суті у судовому засіданні.

Позивач у судовому засіданні свої позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила суд про їх задоволення, пославшись на обставини, викладені у позові. Також пояснила, що вони з відповідачем проживають окремо з 2014 року, а тому вважає що примирення неможливе, оскільки сімейне життя припинено тривалий час.

Відповідач у судове засідання не не з`явився, про розгляд справи повідомлявся шляхом розміщення оголошення на сайті Судової влади України, на адресу суду направив заяву в якій просив проводити розгляд справи у відсутності відповідача, оскільки останній проживає в м . Донецьк та не взмозі з"явитись до суду у зв"язку з територіальною віддаленістю.

Враховуючи те, що у справі достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважав за можливе розглянути справу без участі відповідача на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи та враховуючи ту обставину, що від відповідача надійшла заява про визнання позовних вимог та розгляд справи без його участі.

Заслухавши вступне слово позивача, дослідивши зібрані в справі письмові докази, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача з огляду на наступне.

Згідно довідки від 25.06.2018 року № , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , взята на облік, як внутрішньо переміщена особа з м Донецьк, та наразі фактично проживає по АДРЕСА_2 (а.с.8)

Згідно довідки від 25.06.2018 року № ,неповнолітній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , взятий на облік, як внутрішньо переміщена особа м. Донецьк, та наразі фактично проживає по АДРЕСА_2 (а.с.9)

Судом встановлено, що між сторонами 14.07.2007 було укладено шлюб, який зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Куйбишевського районного управління юстиції в м. Донецьку, актовий запис № 310, що підтверджується відповідною копією свідоцтва про шлюб (а.с. 11).

Сторони по справі мають спільну неповнолітню дитину - сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.12).

Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Як свідчать пояснення позивача, сторони проживають окремо один від одного та не ведуть спільного господарства з 2014 року, намірів зберігати шлюб вона не має.

Згідно ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім`я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім`ї призведе до порушення інтересів сторін по справі, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до вимог ч.1 ст.141 ЦПК України, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору у розмірі 768,40 грн..

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.24, 110-112, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст.12, 13, 81, 141, 200, 206, 263, 265, 273, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 14.07.2007 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Куйбишевського районного управління юстиції у м.Донецьку (а/з №310 ) між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 , РНОКПП - НОМЕР_1 , (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_2 , (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 , адреса фактичного проживання ВПО: АДРЕСА_2 ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 768 грн. 40 коп..

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст рішення суду виготовлено 26.05.2019.

Суддя: