У Х В А Л А

Іменем України

27 травня 2019 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судових засідань Малинки А.Ю., Гайворонського В.М.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_5 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Альфа - Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

-за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Альфа - Банк» про визнання кредитного договору недійсним і захист прав споживача кредитних послуг, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А. перебуває цивільна справа за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк», про визнання кредитного договору недійсним і захист прав споживача кредитних послуг.

Ухвалою від 21.10.2016 року було відкрито провадження у вказаній справі.

За клопотанням відповідача ОСОБА_1 від 23.04.2017 року, ухвалою суду від 21.04.2017 року витребувано у позивача завірені належним чином копії документів, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ч. 11 ст. 33 ЦПК України справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим же суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, що унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до розпорядження №350 від 16.01.2018 року керівника апарату суду Л.В. Зубець в зв`язку з прийняттям 21.12.2017 року Вищою радою правосуддя рішення про звільнення судді Деснянського районного суду м. Києва Шевчука О.П. та відповідно до пункту 2.3.36 Засад використання автоматизованої системи документообігу Деснянським районним судом м. Києва призначено повторний автоматизований розподіл справи №754/12175/16-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості, для визначення головуючого судді.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.01.2018 року матеріали справи №754/12175/16-ц передано судді Зотько Т.А.

15.12.2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу Адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

У відповідності до п.п. 9 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції справи в судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Таким чином, подальший розгляд цієї справи відбувається за правилами, що передбачені новою редакцією ЦПК України.

Ухвалою від 22.02.2018 року, постановленою шляхом внесення до протоколу судового засідання прийнято зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк», про визнання кредитного договору недійсним і захист прав споживача кредитних послуг до спільного розгляду із первісним позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості.

Ухвалою від 27.03.2018 року, закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи в судове засідання за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 22.08.2018 року оголошено перерву у судовому засіданні у вищевказаній цивільній справі, повторно визнано явку представника позивача - Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» в судові засідання для розгляду даної судової справи обов`язковою. Роз`яснено стороні позивача про те, що відповідно до ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою. Зокрема, повторно витребувано у позивача за первісним позовом належним чином завірені копії кредитної справи, виписки по рахункам та будь-яким іншим рахункам ОСОБА_1 в ПАТ «Альфа-Банк» від дати відкриття відповідного рахунку до моменту складення виписки.

Відповідно до розписки, що міститься в матеріалах справи вказану ухвалу суду отримано представником Банку - Дибою Є.С. 07.12.2018 року.

Судом встановлено, що представник Банку не виконує процесуальні обов`язки, будучи завчасно та належним чином повідомленим про розгляд справи не з`являється в судове засідання без поважних на те причин, не надає суду витребувані ухвалою документи, у зв`язку з чим суттєво затягує розгляд справи, яка перебуває в провадженні суду досить тривалий час.

Ухвалою судді від 28.02.2019 було накладено на ПАТ «Альфа - Банк» стягнення у сумі 576, 30 грн., у зв`язку з невиконанням представника товариства своїх процесуальних обов`язків покладених на нього.

Разом з тим, вищевказаною ухвалою судді було витребувано ряд належним чином завірених копій документів, однак на момент судового засідання витребуваних документів представником позивача не надано.

В судове засідання, що було призначено на 27.05.2019 року представник Банку не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений завчасно та належним чином, про що свідчить його особистий підпис на поштовому повідомленні про вручення поштового відправлення, який знаходиться в матеріалах справи. Представником товариства через канцелярію суду було подано заяву, згідно якої містилось прохання про продовження процесуальних строків та відкладення розгляду цивільної справи.

Відповідач - ОСОБА_1 за первісним позовом та представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_5, щодо вказаного клопотання покладались на розсуд суду, однак ОСОБА_5 зазначав, що представник товариства зловживає своїми правами та затягує судовий розгляд.

У відповідності до ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; з`являтись в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст.2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно положень ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суб`єктивні процесуальні права мають здійснюватися в найбільш економічний спосіб. Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом, (ч. 4 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України).

Згідно ч. 2 ст. 214 ЦПК України, головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що ухвала суду від 22.08.2018 року про повторне визнання явки представника позивача за первісним позовом в судові засідання обов`язковою та повторне витребування доказів залишається чинною, проте представник Банку в судові засідання, що відбулись 21.01.2019 року, 28.02.2019 року, 16.04.2019 та 27.05.2019 року, не з`явився та не повідомив про причини неявки.

Рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, що міститься в матеріалах справи свідчить про те, що судову повістку з датою судового засідання, що було призначене на 27.05.2019 року уповноваженою особою Банку отримано 10.05.2019 року, що на думку суду свідчить про те, що представник Банку був завчасно повідомлений про розгляд справи.

Зважаючи на вищевикладене суд вважає за необхідне наголосити на тому, що справа перебуває в провадженні суду досить тривалий час, а саме: з жовтня 2016 року, сторона відповідача заперечує викладені позивачем позовні вимоги у повному обсязі та у свою чергу наполягає на задоволенні зустрічного позову, а представником Банку не надано по справі жодних додаткових пояснень та витребуваних судом письмових доказів з приводу заперечень відповідача.

У відповідності до ст. 143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Згідно з ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках, зокрема невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

Відповідно до принципу 2 Рекомендацій № Я (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо принципів цивільного судочинства, спрямованих на вдосконалення функціонування правосуддя, ухвалених Комітетом Міністрів Ради Європи на 367 засіданні заступників міністрів 28 лютого 1984 року, коли в ході судового провадження сторона поводиться недобросовісно і явно зловживає процедурою з очевидною метою затягти провадження, суд має бути наділений повноваженнями або невідкладно винести рішення по суті справи, або застосувати санкції, такі як накладення штрафу, відшкодування завданих збитків або позбавлення права на процесуальну дію; в особливих випадках суд має бути у змозі стягнути судові витрати з адвоката.

У ч. 4 ст. 10 ЦПК України і ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Зацікавлена особа має лише демонструвати належне виконання всіх процесуальних заходів, які її стосуються, з метою запобігання затримок, і отримання доступу до заходів національного законодавства щодо скорочення проваджень (рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року, заява № 11681/85, § 35).

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

На думку суду, дії представника позивача за первісним позовом, а саме - його неявки в судові засідання та не подання неодноразово витребуваних судом доказів, враховуючи, що його явка визнана судом обов`язковою, спрямовані на свідоме невиправдане затягування судового процесу всупереч принципу ефективності судового процесу, направленому на недопущення затягування розгляду справи, порушує права інших учасників судового процесу, суперечить вимогам статей 6, 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку та недопустимість зловживання процесуальними правами.

У відповідності до вимог п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини 1,4-8 статті 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу. Суд може уповноважити на одержання таких доказів заінтересовану сторону.

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Враховуючи ту обставину, що ухвала судді від 28.02.2019 року станом на момент судового засідання виконана не була, суд вважає за необхідне повторно визнати явку представника позивача за первісним позовом в судові засідання по вказаній справі обов`язковою, для надання пояснень. Крім того, оскільки представником позивача за первісним позовом не повідомлено суд про причини невиконання ухвали в частині витребування доказів, не повідомлено також і про неможливість подання доказу, витребуваного судом, з метою всебічного і повного зясування обставин справи, суд вважає за необхідне повторно направити для виконання ухвалу суду про повторне витребування від ПАТ «Альфа-Банк» належним чином завірених копій письмових доказів відповідно до ухвали від 28.02.2018 року.

Також, оскільки представник Банку не виконує процесуальні обов`язки, будучи завчасно та належним чином повідомленим про розгляд справи не з`являється в судове засідання без поважних на те причин, не надає суду витребувані ухвалою документи, у зв`язку з чим суттєво затягує розгляд справи, яка перебуває в провадженні суду досить тривалий час, суд вважає за необхідне стягнути з Публічного акціонерного товариства «Альфа - Банк» в дохід державного бюджету України штраф в розмірі 576, 3 грн.

При цьому, на підставі ч. 6 ст. 148 ЦП К України суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 43, 44, 81, 84, 143, 148, 214 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

ПОВТОРНО визнати явку представника Публічного акціонерного товариства «Альфа - Банк» в судові засідання по справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Альфа - Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Альфа - Банк» про визнання кредитного договору недійсним і захист прав споживача кредитних послуг - обов`язковою.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Альфа - Банк» в дохід державного бюджету України штраф в розмірі 576, 3 грн.

Стягувач Державна судова адміністрація України - м. Київ, вул. Липська, 18/5, Код .

Боржник Публічне акціонерне товариство «Альфа - Банк» - 4, м. Київ, вул. Десятинна,4/6.

Оголосити перерву у судовому засіданні у цивільній справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Альфа - Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Альфа - Банк» про визнання кредитного договору недійсним і захист прав споживача кредитних послуг, на 14 годину 00 хвилин 12 липня 2019 року, яке здійснити в приміщенні суду за адресою - м.Київ, пр-т Маяковського, 5-В, зала судового засідання 13.

Роз`яснити стороні позивача про те, що відповідно до ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

ПОВТОРНО направити для виконання ухвалу суду про повторне витребування у Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» належним чином завірених копій письмових доказів, відповідно до ухвали від 28.02.2019.

У разі неможливості надати вищевказані документи повідомити про це Деснянський районний суд м.Києва із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Роз`яснити стороні позивача, що ненадання позивачем вказаних доказів, у відповідності до п. 9 ч. 1 ст. 257 ЦПК України може стати підставою для залишення позовної заяви без розгляду

Витребувані ухвалою документи надати до Деснянського районного суду м.Києва за адресою - 02225, м.Київ, пр-т Маяковського, 5-В, судді Зотько Т.А. в термін до 01.07.2019.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Оскарження такої ухвали не перешкоджає розгляду справи.

Повний текст ухвали виготовлено 31.05.2019.

Суддя: