Справа № 766/7588/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2019 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Майдан С.І.

за участю секретаря Красновського В.І.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у м.Херсоні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Херсонський науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» про визнання незаконним наказу про накладення дисциплінарного стягнення,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом. Свої позовні вимоги обґрунтував тим, що позивач з липня 2004 року працює начальником сектору по роботі з клієнтами ДП «Херсонстандартметрологія». Наказом №100 від 06.03.219 року на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани з підстав, передбачених ст.147 КЗпП України, розділом 7 пунктом 7.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку (Додаток 10 Колективного договору), пунктом 4.6, 4.7 Посадової інструкції Начальника сектору по роботі з клієнтами, з метою недопущення дискредитації підприємства та уникнення подібних випадків у подальшому. Позивач вважає наказ №100 від 06.03.2019 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності незаконним та безпідставним з тих підстав, що не вказано, яке саме порушення трудової дисципліни позивачем допущено, тобто в наказі не вбачається дисциплінарного проступку; розділ 7 пункту 7.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку (Додаток 10 Колективного договору) позивач не порушував; п.4.6 Посадової інструкції позивач не порушував - службової інформації та комерційної таємниці підприємства позивач не розголошував; п.4.7 Посадової інструкції позивач не порушував шкоди ділової репутації підприємства, а також матеріальних збитків з власної провини не завдавав. У зв`язку з викладеним, позивач просив визнати нечинним та скасувати наказ №100 від 06.03.2019 року ДП «Херсонстандартметрологія» про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани на начальника сектору по роботі з клієнтами ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 18.04.2019 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Представник відповідача надав до суду відзив, відповідно до якого не визнає позовні вимоги в повному обсязі та просить відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Згідно відзиву, відповідач заперечує проти доводів, викладених ОСОБА_1 в позовній заяві, оскільки останні не відповідають фактичним обставинам справи та нормам законодавства з огляду на наступне. На адресу ДП «Херсонстандартметрологія» надійшло письмове звернення від директора ПП «Наш Продукт» від 07.02.2019 року, в якому чітко сформульовані претензії стосовно співробітника ОСОБА_1 , який без бажання та домовленості з керівниками безпідставно стежить за діяльністю підприємства, протиправно збирає відомості про робітників, нових власних придбань, випитує у працівників таємну комерційну інформацію, цікавиться фінансовим станом, відмовляє від співробітництва з ДП «Херсонстандартметрологія» і пропонує надання аналогічних послуг у іншому підприємстві за меншу вартість. Позивачу надано можливість надати письмові пояснення, проте, із пояснень позивача вбачається, що по суті питань, викладених у зверненні, пояснень не надано, спростування фактів викладених у зверненні не зазначено. Оскільки позивач займає посаду начальника сектору по роботі з клієнтами, має безпосередній доступ до бази даних всіх клієнтів, дані по вартості послуг ДП «Херсонстандартметрологія», діями, визначених у зверненні ПП «Наш Продукт», відмова від співробітництва, пропонування надання послуг за меншу вартість, шкодить діловій репутації відповідача і дискредитує статус державного комерційного підприємства. Згідно зі статтею 147 КЗпП України наказом №100 від 06.03.2019 року позивачу оголошено догану.

Відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Від сторін клопотання про проведення розгляду справи з їх викликом в судове засідання не надійшло, тому суд провів розгляд справи за наявними у ній матеріалами.

Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, відповідно до ч.2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

05.02.2019 року директор ПП «Наш продукт» звернувся до генерального директора ДП «Херсонстандартметрологія» зі зверненням, в якому зазначив, що на протязі тривалого періоду з 2015 року по теперішній час 2019 року, співробітник ДП «Херсонстандартметрологія» ОСОБА_1 без їхнього бажання та домовленості з вищим керівництвом ТОВ «Меркурій», ПП «Наш продукт» безпідставно стежить за діяльністю цих підприємств, протиправно збирає відомості про робітників, нових власних придбань, випитує у працівників таємну комерційну інформацію, цікавиться фінансовим станом, відмовляє від співробітництва з ДП «Херсонстандартметрологія» і пропонує надання аналогічних послуг у іншому підприємстві за меншу вартість. Просили застосувати до ОСОБА_1 відповідні заходи.

Згідно доручення Генерального директора ДП «Херсонстандартметрологія» Курдюмова М.К. від 07.02.2019 року, керуючись абзацом 1 ст.149 КЗпП України, в термін до 16.00 год. 07.02.2019 року, ОСОБА_1 запропоновано надати письмові пояснення на зверненням ПП «Наш Продукт» від 05.02.2019-вх.№259-01 від 07.02.2019 року.

07.02.2019 року ОСОБА_1 надав Генеральному директору ДП «Херсонстандартметрологія» ОСОБА_2 пояснення, відповідно до якого правопорушником трудової дисципліни себе не вважає.

Наказом ДП «Херсонстандартметрологія» про притягнення до дисциплінарної відповідальності №100 від 06.03.2019 року, з підстав, передбачених ст.147 КЗпП України, розділом 7 пунктом 7.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку (Додаток 10 Колективного договору), пунктом 4.6, 4.7 Посадової інструкції Начальника сектору по роботі з клієнтами, з метою недопущення дискредитації підприємства ДП «Херсонстандартметрологія» та уникнення подібних випадків у подальшому, начальнику сектору по роботі з клієнтами ОСОБА_1 оголошено догану.

Відповідно до п.п.4.6, 4.7 Посадової інструкції передбачено, що начальник СРК несе особисту відповідальність за розголошення службової інформації та комерційної таємниці підприємства, інформації щодо замовників послуг підприємства; завдання шкоди ділової репутації підприємства, а також матеріальних збитків з власної провини.

Згідно розділу 7 пункту 7.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку дисциплінарне стягнення застосовується до працівників підприємства за порушення трудового дисципліни, правил внутрішнього трудового розпорядку, невиконання або неналежне виконання покладених на них трудових обов`язків, перевищення повноважень.

Згідно зі ст.147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення.

Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

Відповідно до ст.148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявлення проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладено пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст.ст.147-149 КЗпП України правил і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок, попередня робота працівника, тощо.

У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення.

Отже, підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення останнім трудової дисципліни. При цьому, закон вимагає, щоб факт такого порушення належним чином був зафіксований та дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень.

Крім цього, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація підприємства повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків.

Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушення ним свої трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця.

Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов`язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків без поважних причин.

Керівник установи або уповноважений ним орган має право застосувати дисциплінарну відповідальність за вчинення працівником проступку, тобто не просто за виявлення факту порушення трудової дисципліни, а за наявності вини особи, яка порушила трудові обов`язки, характеру порушення трудової дисципліни, шкідливих наслідків виявленого правопорушення, встановлення причинного зв`язку між правопорушенням та шкідливими наслідками.

Оспорюваний наказ від 06.03.2019 року №100 не містить, викладу фактичних обставин якими самими конкретними діями ОСОБА_1 було допущено порушення трудової дисципліни, у чому саме проявилось порушення, у чому саме є провина позивача.

Таким чином, оцінюючи в сукупності надані докази, суд вважає що в діях позивача відсутні ознаки порушення трудової дисципліни, а відповідачем не доведено вину позивача у вчиненні дисциплінарних проступків, враховуючи строки притягнення до дисциплінарної відповідальності, наявні підстави для задоволення позову.

Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 258-259, 264-265, 274, 279, 355 ЦПК України, ст.ст.147, 148, 149 КЗпП України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Державного підприємства «Херсонський науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» про визнання незаконним наказу про накладення дисциплінарного стягнення задовольнити.

Визнати нечинним та скасувати наказ №100 від 06.03.2019 року ДП «Херсонстандартметрологія» про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани на начальника сектору по роботі з клієнтами ОСОБА_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду Херсонської області в порядку ст. 355 ЦПК України.

У відповідності до п.п.15.5 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: С.І. Майдан