26.02.2019 Справа № 363/5161/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2019 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі: головуючого - судді Баличевої М.Б., за участю секретаря Кашоїди М.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вишгород цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересовані особи: ОСОБА_2 та Вишгородський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області про визнання батьківства та внесення зміни до актового запису про народження дитини,-

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про визнання батьківства та внесення зміни до актового запису про народження дитини, в якій просив визнати його, ОСОБА_1 батьком дитини жіночої генетичної статі ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, матір'ю якої являлась ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року; виключити з актового запису № 871 від 21.08.1991 року про народження дитини ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, відомості про ОСОБА_4, як батька дитини; внести відомості до актового запису про народження ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, зазначивши батьком дитини ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що у 1989 році він познайомився з гр. ОСОБА_3 з якою по 1991 рік він мав близькі стосунки, проживали разом однією сім'єю без реєстрації шлюбу. Від цих стосунків у них народилася дочка - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, на момент народження якої вони проживали окремо, дитина була зареєстрована в органах РАЦС на підставі ч. 1 ст. 135 СК України. Він з ОСОБА_3 збиралися звернутися із спільними заявами до відділу РАЦС про внесення зміни в прізвище доньки на його «ОСОБА_1», однак не встигли цього зробити, оскільки ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року. ОСОБА_1 вказує, що він являється біологічним батьком дитини, проте в свідоцтві про її народження зазначено прізвище її матері «ОСОБА_3», батько «ОСОБА_1», а по батькові зазначений заявник - ОСОБА_5. Після народження дитини, заявник постійно спілкувався з дочкою та проводив з нею час, цікавився її особистим життям, брав участь у її навчанні та вихованні, надавав матеріальну допомогу. На даний час дочка проживає разом з ним. Однак, ОСОБА_1 бажає, щоб його офіційно було визнано батьком дитини і щоб вона носила його прізвище. З даного приводу, заявник звертався до Вишгородського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області з проханням внести зміни в актовий запис про народження ОСОБА_2 в частині її прізвища та його прізвища як батька дитини. Однак, в усній формі заявнику було роз'яснено його право на звернення до суду з даного приводу.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, заявлені вимоги повністю підтримав та просив їх задовольнити.

Заінтересовані особи ОСОБА_2 та представник Вишгородського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області в судове засідання не з'явилися, надали заяви про розгляд справи у їх відсутність, в яких не заперечували проти задоволення заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про те, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 року народилася ОСОБА_2, в свідоцтві про народження останньої серія НОМЕР_1, яке видане 21 серпня 1991 року відділом РАЦС Подільського району м. Києва, батьком дитини вказаний - ОСОБА_6, а матір'ю дитини вказана - ОСОБА_3.

Відповідно до висновку експертного дослідження № 455/23 Київського міського клінічного бюро судово - медичної експертизи, за результатами молекулярно - генетичного дослідження вірогідність підтвердження біологічного батьківства ОСОБА_1 відносно ОСОБА_2 складає величину не менш ніж 99,9% за вимогами Другого Міжнародного Симпозіуму з Ідентифікації людини - біологічне батьківство вважається доведеним.

Відповідно до ст. 125 Сімейного кодексу України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду.

Згідно ст. 128 СК України, за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу. Позов про визнання батьківства може бути пред'явлений матір'ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред'явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» визначено, що справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні, у таких справах позови осіб, зазначених у ч. 3 ст. 128 СК приймаються до судового розгляду, якщо, зокрема дитина народжена матір'ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім'я та по батькові дитини записано за вказівкою матері ч. 1 ст. 135 СК.

Пунктом 9 вказаної постанови визначено, що питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них.

Відповідно до ст. 130 СК України, заява про встановлення факту батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу.

За наведених обставин, суд приходить до висновку, що заявник ОСОБА_1 надав достатнього доводів свого батьківства щодо ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, а остання в свою чергу не заперечувала щодо вказаних в заяві обставин та не заперечувала щодо задоволення заявлених вимог у повному обсязі.

Виходячи з досліджених судом доказів, суд вважає батьківство ОСОБА_1 стосовно ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, доведеним і таким, що може бути визнаним в судовому порядку.

На підставі наведеного, відповідно до ст. ст. 125, 126 СК України, п.п. 4, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», керуючись ст.ст. 4, 5, 352, 354 ЦПК України, ст. 130 СК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1, заінтересовані особи: ОСОБА_2 та Вишгородський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області про визнання батьківства та внесення зміни до актового запису про народження дитини - задовольнити.

Визнати ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, батьком дитини жіночої генетичної статі - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, матір'ю якої являлась ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

Виключити відомості з актового запису № 871 від 21.08.1991 року про народження дитини ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, відомості про батька - ОСОБА_6, як батька дитини.

Зобов'язати Вишгородський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області внести відомості до актового запису № 871 від 21.08.1991 року про народження ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, зазначивши батьком дитини - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення через Вишгородський районний суд Київської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий М.Б. Баличева