КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції Рудюк О.Д.
Єдиний унікальний номер справи № 363/1188/19
Апеляційне провадження №22ц/824/ 7541 /2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Мережко М.В.,

суддів - Верланова С.М., Савченка С.І.,

секретар -Тютюнник О.І.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу судді Вишгородського районного суду Київської області від 21 березня 2019 року у справі за заявою ОСОБА_1 ,зацікавлена особа Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту родинних відносин між особами .

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду , дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, -

В с т а н о в и л а :

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин між ним та ОСОБА_2 , в порядку окремого провадження.

В обґрунтування заяви посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його рідна тітка ОСОБА_2 , після смерті якої залишилось спадкове майно. Він звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак постановою від 07 березня 2019 року йому відмовлено у видачі свідоцтва про справо на спадщину за законом, у зв`язку з відсутністю доказів родинних відносин з померлою ОСОБА_2 Заявник зазначив ,що на даний час він позбавлений можливості оформити спадщину після померлої тітки ОСОБА_2 , а тому просив задовольнити його заяву, встановити факт родинних відносин , а саме що він є рідним племінником ОСОБА_2

Ухвалою судді Вишгородського районного суду Київської області від 21 березня 2019 року відмовлено у відкритті провадження з підстав ст. 315 ЦПК України , роз`яснено ОСОБА_1 право на звернення з позовом на загальних підставах.

Не погоджуючись з ухвалою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу , в якій просив скасувати ухвалу, направити справу до суду першої інстанції для подальшого розгляду . У скарзі зазначав, що суд неповно з`ясував обставини справи , не зазначив в чому полягає спір про право .

Апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, особи , які беруть участь у справі зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст.ст 128-131 ЦПК України особи , які приймають участь у справі були своєчасно повідомлені про день та час розгляду справи на 30 травня 2019 року за адресами , які були зазначені в матеріалах справи, Заяв про причини неявки в судове засідання від зацікавленої особи до апеляційного суду не надходило.

Відповідно до ст. 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи , що зацікавлена особа належним чином повідомлена про день та час розгляду справи , про причини неявки суду не повідомив , колегія суддів вважає , що вважати причини неявки до суду поважними , відсутні.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності

Відповідно до статті 19 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають справи в порядку позовного (загального або спрощеного), наказного та окремого провадження.

За змістом ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За правовим аналізом вказаної норми, окреме провадження - це самостійний вид цивільного судочинства, у якому суд при розгляді безспірних справ встановлює юридичні факти або обставини з метою захисту охоронюваних законом інтересів громадян і організацій.

Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 57 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд на підставі частини шостої статті 235 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Із заяви про встановлення факту вбачається, що заявник просить суд встановити факт родинних відносин ,а саме , що він ОСОБА_1 є рідним племінником ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 з метою оформлення спадкових прав після померлої тітки.

За змістом норм діючого законодавства, спір про право має місце там і тоді, коли інша заінтересована особа претендує на спадкове майно поряд із заявником. З матеріалів справи видно, що спір між Головним територіальним управлінням юстиції у м. Києві та ОСОБА_1 щодо спадкового майна відсутній, будь-яких інших осіб, які претендують на спадкове майно судом не встановлено, а відтак висновок щодо наявного спору є передчасним .

Перевіряючи законність і обґрунтованість ухвали судді першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції відповідно до вимог ст. 367 ЦПК України ,колегія суддів вважає, що ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального законодавства ,підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції .

Керуючись ст.ст. 365, 367,369,379, 381 - 384 ЦПК України , колегія суддів ,-

П о с т а н о в и л а ;

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу судді Вишгородського районного суду Київської області від 21 березня 2019 року скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини судового рішення з дня складення повного судового рішення безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст судового рішення буде виготовлений не пізніше 06 червня 2019 року.

Головуючий

Судді