Справа № 716/695/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.05.19 року Заставнівський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді Стрільця Я.С.,

з участю секретаря судових засідань Климус Г.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Заставна цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади с.Хрещатик в особі Хрещатицької сільської ради Заставнівського району Чернівецької області про визнання права власності на спадщину за заповітом, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Хрещатицької сільської ради Заставнівського району Чернівецької області про визнання права власності на спадкове майно за заповітом, в якому просить визнати за нею право власності на житловий будинок, розташований по АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 Після її смерті відкрилася спадщина на все належне їй майно до складу якої входить житловий будинок з господарськими спорудами і будівлями, розташований по АДРЕСА_1 . Вказане спадкове майно ОСОБА_2 , відповідно до заповіту від 03.08.2012 року заповіла йому, спадкоємці, що мають право на обов`язкову частку при спадкуванні за заповітом відсутні.

Зазначає, що спадщину після смерті ОСОБА_2 вона прийняла, звернулася до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, однак у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом на вищевказаний житловий будинок нотаріусом було відмовлено, оскільки позивачем не були надані належним чином оформлені документи, що посвідчують право власності ОСОБА_2 на спадкове майно у вигляді згаданого житлового будинку.

Відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно є перешкодою в оформленні спадщини. Саме тому, позивачка змушена в судовому порядку визнавати право власності на спадщину.

Позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 в підготовче судове засідання не з`явилися, від представника позивачки до суду надійшла заява про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримують, просять їх задовольнити.

Представник відповідача Хрещатицької сільської ради Заставнівського району Чернівецької області в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про визнання позову та прохання розглянути справу у його відсутності.

Відповідно ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи зазначені вище вимоги закону, а також визнання відповідачем позову, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити в підготовчому судовому засіданні.

Вивчивши матеріали справи, врахувавши заяви сторін, суд вважає, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що вбачається з копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 08.04.2013 року (а.с. 11).

Відповідно до ч.ч. 1, 1 ст.ст. 1220, 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Внаслідок смерті ОСОБА_2 по місцю її останнього проживання АДРЕСА_2 . АДРЕСА_1 відкрилася спадщина на все належне їй майно, до складу якої входить житловий будинок з господарськими спорудами і будівлями, розташований за вказаною адресою. Наведене вбачається із довідки сільської ради №759 від 07.09.2015 року (а.с. 19).

Відповідно до ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини.

За правилами ст. 1216, 1217, 1218, 1268 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, а тому прийняття спадщини частинами не можливе.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Вказане спадкове майно ОСОБА_2 , згідно заповіту від 03.08.2012 року, посвідченого секретарем сільської ради Ільчишиною А.І. та зареєстрованого в реєстрі за №09, який на час відкриття спадщини змінений та скасований не був, заповіла позивачці ОСОБА_1 (а.с. 17).

Відповідно до ч. 1 ст. 1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

Відповідно до п.19 Постанови Пленуму Верховної ради України за №7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» - перелік осіб, які мають право на обов`язкову частку, що визначений ст. 1241 ЦК України є вичерпним і розширеного тлумачення не потребує.

На виконання вказаних вимог закону, судом встановлено, що спадкоємці, які б мали право на обов`язкову частку при спадкуванні за заповітом відсутні.

Відповідно ч.ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

У відповідності до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до положення ч.1 ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Судом встановлено, що на час відкриття спадщини позивачка ОСОБА_1 проживала із спадкодавицею ОСОБА_2 на момент її смерті і вважається такою, що прийняла спадщину, що видно із довідки сільської ради №759 від 07.09.2015 року (а.с. 19).

З метою отримання свідоцтва про право власності на спадкове майно у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, розташованого по АДРЕСА_1 позивачка звернулася до нотаріуса із заявою, однак у видачі свідоцтва їй було відмовлено, через те, що вона не надала належним чином оформлені документи, що посвідчують право власності ОСОБА_2 на згадане майно. Вказане видно із витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі №41468383 від 11.09.2015 року (а.с. 16) та постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій №158/02-31 від 26.02.2019 року (а.с. 18).

Порядок ведення погосподарського обліку в сільських радах визначався Вказівками по введенню погосподарського обліку в сільських Радах народних депутатів, затвердженими постановою Державного комітету статистики СРСР від 12.05.85 № 5-24/26, а згодом Вказівками, затвердженими постановою Держкомстату СРСР від 25.05.90 №69.

Судом встановлено, що житловий будинок з господарськими спорудами і будівлями, розташований по АДРЕСА_1 належав і рахується за померлою ОСОБА_2 , що підтверджується довідкою сільської ради №147 від 15.02.2019 року (а.с. 27).

В п. 3.3 Вищого Спецiалiзованого Суду України з розгляду цивільних i кримінальних справ в інформаційному листi вiд 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» сказано, що всi господарсько-побутові будiвлi та споруди у домоволодіннях, якi належать громадянам i були побудовані до Указу Президії Верховної Ради Української РСР вiд 22 січня 1979 року «Про боротьбу з самовільним будівництвом господарсько-побутових будівель», i під час технічної інвентаризації не були відображені в матеріалах інвентаризації як самовільні, не вiдносяться до категорії самовільних (самочинних).

Також в даному листі зазначається, що записи у по-господарських книгах, при вирішенні питання про визнання права власності на житлові будинки i споруди у порядку спадкування, оцiнюються у сукупності з iншими доказами, таким як: рiшення про оформлення права власностi громадян на будинки, технiчним паспортом на будiвлi, документами про вiдведення в установленому порядку земельних дiлянок пiд забудову тощо.

Частинами 3, 4 ст. 3 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що права на нерухоме майно та їх обтяження, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації. Права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за умов якщо реєстрація прав та їх обтяжень була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав та їх обтяжень діяло законодавство, що не передбачало обов`язкової реєстрації таких прав та їх обтяжень.

З урахуванням зазначеного, матеріалів справи, суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 набула право власності на спірний житловий будинок, проте його не оформила належним чином.

Відповідно до другого абзацу пункту 3.1 розділу ІІІ Порядку затвердженого Наказом від 19.03.2013р. №95 Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, документом, який засвідчує відповідність закінчених будівництвом до 05 серпня 1992 року індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них, які не підлягають прийняттю в експлуатацію, вимогам законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, зокрема для потреб державної реєстрації прав власності на нерухоме майно, є технічний паспорт, складений за результатами технічної інвентаризації.

На даний час позивачкою ОСОБА_1 , як спадкоємицею майна померлої ОСОБА_2 за заповітом, виготовлено технічний паспорт на садибний (індивідуальний) житловий будинок (а.с. 20), згідно зведеного акту вартості будинків, господарських будівель та споруд (а.с. 21), довідки характеристики Заставнівського РБТІ №51 від 13.02.2019 року (а.с. 26), житловий будинок, розташований по АДРЕСА_1 в с АДРЕСА_3 Хрещатик Заставнівського району АДРЕСА_4 побудований у 1986 році, а господарські споруди до нього у 1972-1980 роках, їх вартість становить 916213 (дев`ятсот шістнадцять тисяч двісті тринадцять) гривень.

Таким чином, сукупність зібраних у справі доказів, дають суду право зробити висновок, що позовні вимоги обґрунтовані і їх слід задовольнити з метою реалізації позивачкою своїх законних спадкових прав.

На підставі викладеного, ст.ст. 1216, 1217, 1218, 1220, 1222, 1261-1265, 1268, 1270, 1272, 1297 ЦК України, керуючись ст. ст. 7, 10, 12, 13, 206, 235, 247, 259, 263 265, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади с.Хрещатик в особі Хрещатицької сільської ради Заставнівського району Чернівецької області про визнання права власності на спадщину за заповітом задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на житловий будинок загальною площею 146,50 м2, житловою площею 58,70 м2, з господарськими спорудами до нього, а саме: літньою кухнею під літ «Б», сараєм під літ «В», вбиральнею під літ. «Г», огорожею №1-2, ямою вигрібною №3, розташований по АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Хрещатик Заставнівського району Чернівецької області, актовий запис про смерть №03.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Чернівецького апеляційного суду через Заставнівський районний суд Чернівецької області.

Повний текст рішення буде виготовлено в строк до 31.05.2019 року.

Суддя Я.С. Стрілець