Справа № 761/9371/19
Провадження № 2/761/4526/2019
У Х В А Л А

17 травня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Фролова І.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

05 березня 2019 року позивач звернувся до суду з вищевказаною заявою.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 06 березня 2019 року матеріали позову розподілені на суддю Фролову І . В.

Ухвалою суду від 16 квітня 2019 року позовну заяву було залишено без руху для усунення недоліків, а саме: уточнити місце проживання ОСОБА_2 , зазначити попередній (орієнтований) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, підтвердити те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, а також надати копію свідоцтва про шлюб для відповідача.

13 травня 2019 року до суду надійшла заява про усунення недоліків, в якій позивач зазначив попередній (орієнтований) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, підтвердив те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, , а також надав копію свідоцтва про шлюб для відповідача.

Поряд із тим, вказав, що фактично відповідач проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та при визначенні підсудності посилався на положення ч. 2 ст. 28 ЦПК України, за умовами якої позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Разом з тим, як вбачається зі змісту позову, дітей у подружжя немає, жодних посилань на стан здоров`я чи інші поважні причини, що унеможливлюють виїзд за місцем проживанням відповідача не наведено.

Крім того, до матеріалів позову не долучено доказів на підтвердження існування домовленості подружжя про розгляд справи за місцем проживання позивача.

Слід зазначити, що за загальним правилом визначення територіальної підсудності при зверненні до суду, яке встановлене ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Натомість, за відомостями з питань реєстрації місця проживання / перебування фізичних осіб Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації щодо надання відомостей про реєстрацію місця проживання ОСОБА_2 зазначено, що останній за даними Реєстру територіальної громади м. Києва не зареєстрований.

За таких обставин, враховуючи, що зареєстроване місце проживання відповідача позивачем не повідомлене, підстави для застосування положень ч. 2 ст. 28 ЦПК України у даному випадку відсутні, суд приходить до висновку, що позивачем при зверненні до суду порушено правила територіальної підсудності.

Слід зазначити, що положення ч. 9 ст. 28 ЦПК України щодо можливості звернення до суду за місцезнаходженням майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем проживання чи перебування в Україні відповідача у разі, коли не має в Україні місця проживання чи перебування не застосовуються, оскільки відсутні підстави вважати, що ОСОБА_2 не має зареєстрованого місця проживання чи перебування в Україні, крім того, позивачем не зазначено останнє відоме місце реєстрації ОСОБА_1 .

При цьому, суд позбавлений можливості передати справу на розгляд іншому суду, до територіальної юрисдикції якого вона належить, у відповідності до положень п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, з огляду на те, що наведені у позові та заяві про усунення недоліків відомості не дають можливості коректно визначити такий суд.

Разом з тим, в ухвалі суду від 16 квітня 2019 року було зазначено порядок усунення недоліків, а саме те, що у разі виправлення недоліків у вказаній частині, нову позовну заяву необхідно подати разом із копіями заяв відповідно до кількості учасників процесу, однак вказана вимога суду позивачем не виконана, оскільки до суду подано лише заяву про виправлення недоліків у одному екземплярі.

Таким чином, суд приходить до висновку, що недоліки позову, викладені в ухвалі суду від 16 квітня 2019 року, позивачем не усунені у повному обсязі та у порядку, що передбачений ухвалою.

Так, у своїх рішеннях у справах "Осман проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

За ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у відповідності до ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 16 квітня 2019 року, суд приходить до висновку про необхідність повернення позовної заяви позивачеві.

Виходячи з викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: