Справа № 525/454/19
Провадження № 2/525/179/2019

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.05.2019 Великобагачанський районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді Хоролець В.В., при секретарі Хоменко М.М., розглянувши у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в селищі Велика Багачка Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

З позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що шлюб між сторонами зареєстрований 30 серпня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Великобагачанського районного управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 53. Також позивачка вказує, що сторони перебуваючи в шлюбі, відповідно до рішення Автозаводського районного суду м. Кременчука від 03.12.2018 року, яке набуло чинності 04.01.2019 року усиновили дитину дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після набранням рішенням суду законної сили всі документи були сторонами переоформлені, внесені зміни та отримано свідоцтво про народження дитини, де сторони по справі були записані батьками.

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом і просила шлюб розірвати, вказує, що на примирення не згодна. Зазначає у позові про те, що сімейне життя з відповідачем ОСОБА_2 не склалося, через відсутність взаєморозуміння в сім`ї, сварки в сім`ї, які негативно впливають на виховання дитини та неможливість подальшого спільного проживання. Конфлікти в сім`ї носять тривалий характер, всі спроби позивачки зберегти сім`ю заради дитини, не дали позитивних результатів, сім`я розпалася остаточно, шлюбні відносини припинилися, спільно подружжя не проживає, відповідач ОСОБА_2 переїхав проживати до своїх батьків в с. Кротівщину Великобагачанського району Полтавської області, ніяких підстав для збереження сім`ї та примирення у сторін не має. Позивачка стверджує, що збереження сім`ї не можливе та суперечить її інтересам, на примирення не згодна. Посилаючись на вищевикладене, просила шлюб між сторонами розірвати. (а.с.2).

Згідно листа виконавчого комітету Великобагачанської селищної ради Великобагачанського району Полтавської області № 730 від 24.04.2019 року вбачається, що відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.16).

Загальне позовне провадження у справі було відкрито ухвалою судді від 25.04.2019 року (а.с.17) і підготовче засідання у справі призначено на 30.05.2019 року. Цією ж ухвалою суду було відстрочено позивачу ОСОБА_1 сплату судового збору в розмірі 768 грн.40 коп. до винесення судом рішення у справі.

В підготовче засідання 30.05.2019 року позивач та відповідач подали письмові заяви, з яких вбачається, що позивач позов підтримує і просить його задовольнити; відповідач ОСОБА_2 вказав, що позов визнає і не заперечує проти його задоволення, сторони просять розглянути справу в їх відсутність (а.с.а.с.25,26).

В зв`язку з вищевикладеним, суд вирішив проводити підготовче засідання, враховуючи положення ч.2 ст.247 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.4 цієї статті, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі, зокрема, визнання позову, проводиться в порядку, встановленому статтями 206,207 цього Кодексу.

Відповідач у справі має право визнати позов на будь-якій стадії судового процесу (п.1 ч.2 ст.49 ЦПК України).

За нормою ч.1 ст.206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, вивчивши матеріали справи і давши їм належну оцінку приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Судом встановлено, що подружжя ОСОБА_4 перебуває в зареєстрованому шлюбі з 30 серпня 2014 року, шлюб зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Великобагачанського районного управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 53 (а.с.2).

Від шлюбу сторони мають малолітню дитину дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає разом з позивачкою по справі (а.с.3).

З довідки про склад сім`ї, виданої виконавчим комітетом Великобагачанської селищної ради Великобагачанського району Полтавської області № 403 від 21.01.2019 року вбачається, що ОСОБА_1 , 1980 року народження, яка зареєстрована та проживає за адресою АДРЕСА_2 та має такий склад сім`ї: чоловік ОСОБА_2 , 1973 р.н., дочка ОСОБА_3 , 2017 р.н. (а.с.6).

З доводів позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що шлюбні відносини між подружжям фактично припинені, зберегти сім`ю не вдалося, позивачка на примирення не згодна, сторони на даний час разом не проживають (а.с.1).

Статтею 51 Конституції України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно ст.21 СК України шлюб є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.

За нормою ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як вказав Верховний Суд у своїй постанові від 08.11.2018 року у справі №569/458/18, незгода будь-якого зі сторін подружжя продовжувати сімейні відносини є підставою для визнання права такої особи вимагати розірвання шлюбу.

Шлюбні відносини між сторонами фактично припинились, на примирення сторони не згодні. Шлюб розпався через відсутність взаєморозуміння і взаємоповаги в сім`ї, різні погляди на сім`ю та сімейне життя зокрема, в зв`язку з цим сторони втратили одне до одного відповідні почуття, які характерні для подружніх стосунків.

При таких обставинах справи суд вважає, що сім`я сторін розпалась остаточно, підстав для досягнення примирення між сторонами немає і вони про це не просили суд, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам одного з подружжя, тому є підстави для розірвання шлюбу.

Також, відповідно до п.31 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами), якщо судом було відстрочено сплату позивачам судового збору, який із тих чи інших причин до ухвалення рішення у справі сплачено не було, а рішення ухвалено на користь позивача, то стягнення суми судового збору здійснюється безпосередньо з відповідача у дохід Державного бюджету України.

На підставі викладеного та керуючись ст.51 Конституції України, ст.ст.21,105,110,112 Сімейного кодексу України, ст.ст.4,11,12,13,76-80,81,83,197,200,206,247,259,263-265,268,273 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Шлюб, зареєстрований 30 серпня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Великобагачанського районного управління юстиції у Полтавської області, актовий запис №53 між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_4 ».

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 судовий збір в сумі 768 грн. 40 коп. на користь держави.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп.15.5 п.15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Великобагачанський районний суд Полтавської області.

На виконання п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України судом зазначається повне найменування сторін: позивач ОСОБА_1 , зареєстрована на проживання в сел. АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 ; відповідач ОСОБА_2 , фактично проживає за адресою АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , паспортний документ 002617624.

Суддя В.В. Хоролець