Провадження № 2/537/780/2019
Справа № 537/2344/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.06.2019 року суддя Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області Хіневич В. І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди,

встановив:

До суду звернувся ОСОБА_1 , засобом Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи «Електронний суд» з позовною заявою, згідно якої просить суд ухвалити рішення, яким визнати такою, що є недостовірною, не відповідає дійсності та принижує честь, гідність та ділову репутацію позивача інформацію поширену ОСОБА_3 у соціальній мережі інтернет «Facebook» на особистій сторінці ОСОБА_3 та на сервісі «YouTube» відео на сторінці НОМЕР_1 ; зобов`язати ОСОБА_3 протягом 10 днів з моменту набрання рішенням законної сили спростувати недостовірну інформацію стосовно позивача шляхом розміщення у соціальній мережі інтернет «Facebook» на особистій сторінці ОСОБА_3 та на сервісі «YouTube» відповідну інформацію; стягнути з відповідача понесенні судові витрати на користь позивача.

Суддя, перевіривши матеріали позову, встановив наступне.

Згідно із частиною 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 2 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно із частиною 1 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі суддею встановлено, що позовна заява ОСОБА_4 не відповідає вимогам статей 175 та 177 Цивільного процесуального кодексу України, з огляду на наступне.

Відповідно до частин 1, 4, 8 статті 14 Цивільного процесуального кодексу України, в судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У підпункті 15 пункту 1 Розділу XIII "Перехідні положення" Цивільного процесуального кодексу України визначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно із підпунктом 15.1 пункту 1 розділу ХІІІ "Перехідні положення" Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Згідно підпункту 15.3 пункту 1 розділу ХІІІ "Перехідні положення" Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної систем розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

Водночас, 01 березня 2019 року Державна судова адміністрація України оприлюднила повідомлення про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» 01 грудня 2018 року за № 229 (6984) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: «Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року №624/0/15-19, та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомляє про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№229 (6984) від 01 грудня 2018 року). Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи буде повідомлено додатково. Водночас, здійснення тестового режиму експлуатації ЄСІТС продовжується у складі наступних підсистем (модулів): Єдиний контакт-центр судової влади України; Єдина підсистема управління фінансово-господарськими процесами; Офіційна електронна адреса (Електронний кабінет); Офіційний веб-портал «Судова влада України»; Єдиний державний реєстр судових рішень; Електронний суд; Автоматизований розподіл; Судова статистика».

Тобто, станом на 28 травня 2019 року (на час звернення АТ КБ «Приватбанк» із позовом до суду) функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи не розпочато.

Відповідно до наказу Державної судової адміністрації України від 22 грудня 2018 року за № 628 "Про проведення тестування підсистеми "Електронний суд" у місцевих та апеляційних судах", з 22 грудня 2018 року у всіх місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми "Електронний суд" в тестовому режимі.

Пунктом другим цього наказу передбачено, що у частині функціонування підсистеми "Електронний суд" судам у ході її експлуатації в тестовому режимі необхідно керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30.

Таким чином, суддя зазначає, що на теперішній час підсистема "Електронний суд" працює лише в тестовому режимі, та не передбачає технічної можливості суду здійснювати розгляд даної справи в електронній формі, у зв`язку із чим представнику позивача слід надіслати на адресу суду позовну заяву та додані до неї документи в паперовій формі, або подати до суду особисто.

Окрім того, всупереч вимог частини 1 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивачем не додано копії позовної заяви з додатками для інших учасників судового процесу, які також слід надати до суду в паперовій формі.

Згідно з частинами 2, 5 статті 95 Цивільного процесуального кодексу України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Суддя зауважує на необхідності засвідчення позивачем доданих до позовної заяви копій письмових доказів, які перебувають у позивача в оригіналі.

Частиною 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»,судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ЗУ «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений на рівні 1920,10 грн.

Як вбачається з прохальної частини позову, позивач вказав дві вимоги немайнового характеру.

При цьому, в матеріалах позову відсутній платіжний документ про сплату судового збору чи клопотання про звільнення чи відстрочення сплати судового збору.

Таким чином, вбачається, що позивачем не додано до позовної заяви документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірах та порядку встановленому ЗУ «Про судовий збір» за дві вимоги немайнового характеру в сумі 1536,80 грн.

Платіжні реквізити для перерахування судового збору :

«Отримувач коштів УК у м. Кременчуці/м. Кременчук/ Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37965850 Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Код банку отримувача (МФО) 899998 Рахунок отримувача 6010 Код класифікації доходів бюджету 22030101 Призначення платежу : Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Крюківський районний суд м. Кременчука (назва суду, де розглядається справа)».

Відповідно до частини 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для виправлення вищезазначених недоліків.

Одночасно роз`яснює, якщо позивач у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у встановлений строк, заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Керуючись статтями 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі суду недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо у встановлений строк він виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у встановлений строк, заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : В. І. Хіневич