УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2019 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Українець В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Національної поліції України, третя особа ОСОБА_2 про зняття арешту та заборони на відчуження нерухомого майна,

в с т а н о в и в:

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Національної поліції України про зняття арешту та заборони на відчуження нерухомого майна.

Просить розглянути справу в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З позову вбачається, що в рамках кримінальної справи слідчий слідчо-оперативної групи ГСУ МВС України своїми постановами від 09 січня 2009 року наклав арешт на квартиру АДРЕСА_1 та квартиру АДРЕСА_2 , частини яких належать йому на праві власності.

Просить суд зняти арешт та заборону на відчуження квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2 , накладені постановами слідчого слідчо-оперативної групи ГСУ МВС України своїми постановами від 09 січня 2009 року.

Частиною 1 ст. 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Вбачається, що вирішення питання про зняття арешту, накладеного слідчим в рамках кримінальної справи, не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Розгляд таких питань має здійснюватись в порядку, передбаченому розділом VIII (Виконання судових рішень) КПК України.

Про необхідність звернення до суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України, зазначалось і у відповіді Головного слідчого управління Національної поліції України від 06 грудня 2018 року.

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

З огляду на наведене, у відкритті провадження слід відмовити.

Керуючись Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», статтями 19, 186 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_1 у відкритті провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Національної поліції України, третя особа ОСОБА_2 про зняття арешту та заборони на відчуження нерухомого майна.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: