КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2019 року

м. Київ

справа № 758/14178/18

провадження № 22-ц/824/7738/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді- Кравець В.А.,

суддів - Мазурик О.Ф., Махлай Л.Д.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

відповідачі - Товариство з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Студія 1+1», Товариство з обмеженою відповідальністю «1+1 Інтернет»

треті особи - Відкрите акціонерне товариство «Радикал», Державна установа «Інститут громадського здоров`я імені О.М. Марзєєва Національної академії медичних наук України» про захист честі, гідності та ділової репутації

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргупредставника ОСОБА_1 - ОСОБА_3

на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 15 березня 2019 року у складі судді Захарчук С.С.

у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Студія 1+1», Товариства з обмеженою відповідальністю «1+1 Інтернет», треті особи: Відкрите акціонерне товариство «Радикал», Державна установа «Інститут громадського здоров`я імені О.М. Марзєєва Національної академії медичних наук України» про захист честі, гідності та ділової репутації, -

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою про захист честі, гідності та ділової репутації.

В обґрунтування позовних вимог зазначав, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року в ефірі телеканалу «1+1» було розповсюджено відеоматеріал під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_1», в якому було надано неправдиву та недостовірну інформацію про апартаменти, які належать ОСОБА_1 на праві власності об`єкта реконструкції за адресою: АДРЕСА_1 . У подальшому, а саме 23 жовтня 2018 року ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1»передала для розміщення, а ТОВ «1+1 Інтернет» розмістило на загальнодоступному сайті в мережі Інтернет вказаний сюжет. Стверджував, що поширена відповідачами інформація є недостовірною та порочить його честь, гідність та ділову репутацію.

Враховуючи вказане, просив визнати недостовірною інформацію, поширену ТОВ «1+1 Інтернет» та ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1»та на сайті https:/ /1 plus1.ua в матеріалі під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_1», а саме твердження про: «забудовника - шахрая», яке відноситься до особи, яка реконструювала апартаменти за адресою: АДРЕСА_1 ; «будівництва та здачі в оренду житла з вікон, яких люди щодня вдихають смертельні пари ртуті»; «житловий будинок» і «квартири» за адресою: АДРЕСА_1 та заборонити ТОВ «1+1 Інтернет» та ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1»в подальшому поширювати у будь-який спосіб вказану інформацію. Також просив зобов`язати ТОВ «1+1 Інтернет»за власний рахунок видалити матеріал (відео сюжет під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_1») та будь-які збережені його копії в пошукових системах Google, Yandex.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 15 березня 2019 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто особі, яка її подала.

Не погоджуючись з указаною ухвалою, 15 квітня 2019 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу мотивує тим, що 08 січня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху, у зв`язку з чим 07 лютого 2019 року позивач з метою усунення недоліків позовної заяви направив до суду першої інстанції доповнення до позовної заяви із підтвердженням того, що позивачем не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом спору та з тих самих підстав.

Зазначає, що відповідно до даних ДП «Укрпошта» доповнення до позовної заяви надійшло до суду 12 лютого 2019 року. Таким чином, позивач своєчасно усунув недоліки позовної заяви, а тому підстави для повернення позовної заяви та постановлення оскаржуваної ухвали були відсутні.

Згідно із частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами відповідно до частини другої статті 369 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача Кравець В.А., обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Повертаючи позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Телерадіокомпанія «Студія 1+1», ТОВ «1+1 Інтернет», треті особи: ВАТ «Радикал», Державна установа «Інститут громадського здоров`я ім. О.М. Марзєєва НАНУ» про захист честі, гідності та ділової репутації, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не було виконано в повному обсязі вимоги ухвали суду від 08 січня 2019 року про залишення позовної заяви без руху, а відтак вона уважається неподаною та підлягає поверненню позивачу.

Статтею 263 ЦПК України установлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим та має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеного цим Кодексом. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Проте, ухвала суду не відповідає указаним нормам, що, відповідно до статті 379 ЦПК України, є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Частиною першою статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом установлено, що 30 жовтня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою про захист честі, гідності та ділової репутації, яку ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 08 січня 2019 року залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Залишаючи позовну заяву без руху, суд першої інстанції виходив з того, що у порушення вимог статті 175 ЦПК України позивачем не надано підтвердження про те, що ним не подано позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Також місцевим судом зазначено, що таке підтвердження має бути викладено позивачем у письмовій заяві та ним підписано.

Статтею 175 ЦПК України встановлено вимоги до оформлення позовної заяви.

Так, відповідно до пункту 10 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно норм частин першої та другої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 176 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (частина третя статті 185 ЦПК України).

У матеріалах справи міститься супровідний лист від 09 січня 2019 року З-22 №758/14178/18 про направлення ОСОБА_1 на зазначену ним у позовній заяві адресу копії ухвали Подільського районного суду м. Києва від 08 січня 2019 року, а також супровідний лист від 19 лютого 2019 року З-22 №758/14178/18 про повторне направлення копії вказаної ухвали.

У випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до частини шостої статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є:

- день вручення судового рішення під розписку;

- день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи;

- день проставлення у поштовому відділенні відмітки про вручення судового рішення;

- день проставлення у поштовому відділенні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

- день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Разом з тим, доказів отримання або відмови від отримання ОСОБА_1 копії ухвали Подільського районного суду м. Києва від 08 січня 2019 року матеріали справи не містять, також як і не містять інших, передбачених статтею 272 ЦПК України, випадків, оскільки конверти із вкладенням повернулися на адресу суду з відмітками «за закінченням встановленого строку зберігання» та «неправильно зазначена (відсутня) адреса одержувача».

Ураховуючи наведене, колегія доходить висновку, що у матеріалах справи станом на час постановлення оскаржуваної ухвали про визнання неподаною та повернення позовної заяви були відсутні докази, які б свідчили про належне повідомлення ОСОБА_1 про залишення без руху його позовної заяви, а отже у суду першої інстанції були відсутні підстави для повернення останньої у зв`язку з неусуненням недоліків, визначених ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 08 січня 2019 року.

Окрім того, ОСОБА_1 в апеляційній скарзі зазначається, що 07 лютого 2019 року ним з метою виконання вимог вищевказаної ухвали на адресу місцевого суду направлено Доповнення до апеляційної скарги із підтвердженням того, що ним не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом спору та з тих самих підстав.

На підтвердження зазначених вище обставин апелянтом надано копію доповнення до позовної заяви, поштової накладної, квитанції ПАТ «Укрпошта» та відомості з офіційного веб-сайту ПАТ «Укрпошта» щодо відстеження поштових відправлень, з яких убачається, що заяву про усунення недоліків позовної заяви було направлено на адресу Подільського районного суду м. Києва 07 лютого 2019 року та вручено за довіреністю 12 лютого 2019 року.

Вказані обставини свідчать про те, що ОСОБА_1 вчинив всі необхідні дії, спрямовані на виконання ухвали Подільського районного суду м. Києва від 08 січня 2019 року з метою усунення вказаних судом недоліків позовної заяви.

Проте, з невідомих причин у матеріалах справи відсутня заява ОСОБА_1 про усунення недоліків позовної заяви, викладена у вигляді доповнення до позовної заяви.

Згідно частини третьої статті 8 Конституції України звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Право на справедливий судовий розгляд також закріплено Міжнародним пактом про громадянські і політичні права та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (частина перша статті 6). Право на справедливий судовий розгляд охоплює і право кожного на доступ до правосуддя. У доктрині Європейського суду з прав людини та його практиці "право на суд" передбачено, зокрема, що особа повинна мати доступ до незалежного, неупередженого та компетентного суду.

У своєму рішенні в справі "Голдер проти Сполученого Королівства", 1975 р. суд відзначив: "Було б неприйнятним, на думку Суду, якби ч. 1 ст. 6 детально визначала процесуальні гарантії сторонам у судовому провадженні, не забезпечивши, насамперед, того, без чого користування такими гарантіями було б неможливим, а саме: доступу до суду. Характеристики "справедливості, публічності та оперативності судового провадження були б марними за відсутності судового провадження". Тож право на доступ до правосуддямає дуже важливе значення і без сумніву його необхідно вважати засадою.

Отже, виходячи з вищенаведеного, колегія доходить висновку, що місцевий суд належним чином не дослідив матеріали справи, не врахував вищенаведені обставини, у зв`язку з чим зробив передчасний та помилковий висновок про повернення позовної заяви, що призвело до неправильного вирішення питання та постановлення ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Таким чином, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду - скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 368, 369, 374, 379, 381, 382, 384 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 - задовольнити.

Ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 15 березня 2019 року - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набираєзаконної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання до цього суду касаційної скарги.

Головуючий В.А. Кравець

Судді О.Ф. Мазурик

Л.Д. Махлай