Справа № 2-2629/06
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" травня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова

в складі: головуючого судді Божко В.В.

за участю секретаря Шилакіної Л.О.,

заявника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Харкова заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 26.05.2006 р. закрито провадження за цивільною справою за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики. Зазначена ухвала набула чинності.

Ухвалою суду від 04.04.2006 р. за клопотанням позивача в порядку ст. 151 ЦПК України (забезпечення позову) накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_3 на праві сумісної власності.

10.04.2019 р. ОСОБА_1 дружина померлого ОСОБА_3 (відповідача по справі) звернулась до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, а саме ухвали Київського районного суду м. Харкова від 04.04.2006 р., якою накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 . В обґрунтування заяви зазначила, що 24.11.2018 р. її чоловік ОСОБА_3 помер. Після смерті чоловіка відкрилась спадщина на вищевказану квартиру. При зверненні до державного нотаріусу із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, встановлена неможливість видачі свідоцтва, оскільки на майно накладено арешт. Вважає, що арешт перешкоджає її праву на оформлення спадщини.

Заявник в судовому засіданні підтримала подану заяву.

Суд, вислухавши доводи заявника, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

В провадженні Київського районного суду м. Харкова знаходилась цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики.

Ухвалою суду від 04.04.2006 р. за клопотанням позивача в порядку ст. 151 ЦПК України (забезпечення позову), накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_3 на праві сумісної власності.

26.05.2006 р. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова закрито провадження по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики. Зазначена ухвала набула чинності.

Норми ст.158 ЦПК України передбачають можливість суду скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Тобто цивільним процесуальним законодавством України визначено виключений перелік осіб, за ініціативою яких може бути скасовано заходи забезпечення позову.

Однією із умов, визначених ст. 158 ЦПК України, є скасування заходів забезпечення позову за вмотивованим клопотанням учасника по справі.

Однак із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 не є учасником справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики, а тому згідно із зазначеними нормами ЦПК України, у неї відсутнє процесуальне право на звернення до суду з такими вимогами.

Таким чином, заявлене ОСОБА_1 клопотання про скасування заходів забезпечення позову задоволенню не підлягає.

Так у своїй постанові від 22.10.2018р. у справі № 463/732/17 Верховний Суд зазначив, що оскаржити ухвалу суду про забезпечення позову чи просити скасувати заходи забезпечення позову може лише учасник справи (частина перша статті 158 ЦПК України).

Даних щодо звернення до суду учасників справи про зняття арешту з майна, суду не надано.

Відповідно до роз`яснень, викладених у Постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна", у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Відповідно до частини другої статті 114 ЦПК позови про зняття арешту з нерухомого майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини (виключна підсудність).

З огляду на те, що заява про скасування заходів забезпечення позову подана особою, яка не є учасником по справі, що в свою чергу порушує процесуальний порядок, встановлений для розгляду справ подібної категорії, суд приходить до висновку, що вказана заява не може бути задоволена.

Керуючись ст.ст. 158, 260 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського Апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її виготовлення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подана апеляційна скарга, або якщо ухвалу залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Божко В.В.