Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" травня 2019 р. Іллічівський районний суд м. Маріуполя Донецької області під головуванням судді Пустовойт Т. В., за участю секретаря судового засідання Дарменко В.В., представника позивача ОСОБА_1 В ОСОБА_2 В., представника відповідача Самохвалова С.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Маріуполі цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію,

У С Т А Н О В И В:

В жовтні 2018 року АТ «ДТЕК Донецькобленерго» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію в сумі 4042,86 грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 11.04.2017 року при перевірці представниками позивача виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення за місцем проживання відповідача було виявлено порушення нею ст.ст.26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.п.42, 48 ПКЕЕН, що виразилося у пошкодженні приладу обліку електричної енергії. За результатами проведеної експертизи встановлено, що лічильник не придатний за метрологічними характеристиками та заниження показів лічильника електроенергії здійснювалось шляхом стороннього втручання в роботу лічильника, держпломба відсутня, розвальцовані гвинти кріплення лічильного механізму, паспорт розгорнут. У зв`язку із вказаними порушеннями був складений акт про порушення ПКЕЕН №211585 від 30.08.2017 року. На підставі зазначеного акту визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 4042,86 грн. Просили суд стягнути з відповідача заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію, у сумі 4042,86 грн. та судовий збір в сумі 1762,00 грн.

Представник позивача Лаврищев В.В., який діє на підставі довіреності, в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. У відповіді на відзив додатково зазначив, що до акту про порушення ПКЕЕН були внесені всі технічні дані, які вивили у присутності споживача за місцем порушення, після чого його було підписано трьома представниками енергопостачальника та особисто ОСОБА_3 , який також було надано копію акту. Споживач також була присутня і при проведенні експертизи лічильника. Розрахунок вартості недооблікованої електричної енергії проведений за шість місяців з 12.10.2016 року по 11.04.2017 року, відповідно до п.3.3 Методики.

Відповідачка ОСОБА_3 до судового засідання не з`явилась, надала заяву з проханням розглянути справу за її відсутності та відзив на позову заяву, в якому просила в задоволені позову відмовити, посилаючись на те, що до лічильника був доступ тільки для представників стягувача. Для крадіжки електроенергії не було підстав, оскільки при оплаті застосовувалась пільга 100%, так як в квартирі був зареєстрований дідусь відповідачки, інвалід ВВВ 1 групи, а після його смерті пільга складала 50%, бо в квартирі залишилась бути зареєстрована його дружина. Крім того, акт відповідачка не підписувала, ПКЕЕН не порушувала, із нарахованою сумою заборгованості вона не згодна.

Представник відповідачки ОСОБА_4 , який діє на підставі доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги від 22.04.2019 року, в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив в їх задоволенні відмовити, підтримавши при цьому заперечення, викладені у відзиві на позовні заяву. Додатково вказав, що розрахунок здійснено з посиланням на пп.2 п.3.1 Методика, а необхідно було проводити відповідно до пп.1 п.3.1 Методики, у зв`язку з порушенням термінів перевірки лічильника.

Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові матеріали, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, даючи оцінку запереченням сторони відповідача та доводам позивача, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно із частиною 1 статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно із статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 80 ЦПК України).

Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», «Правилами користування електричною енергією для населення» (ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України за № 1357 від 26 липня 1999 року, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, (далі- Правила користування електричною енергією для населення), «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року №562.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач.

Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 являється споживачем послуг з електропостачання, що підтверджується особовим рахунком НОМЕР_1 , відкритим на її ім`я та нею не заперечується.

За вимогами п.42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, норми якого діяли на час виникнення спірних правовідносин, (далі- Правил) споживач електроенергії зобов`язаний оплачувати спожиту електроенергію та здійснювати платежі відповідно до умов договору та Правил користування електричною енергією, вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку.

Із вчинених взаємних конклюдентних дій, які полягали у підключенні до електромережі, споживанні та оплаті спожитої електроенергії, між сторонами склалися фактичні договірні відносини з постачання споживачу електроенергії, на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та Правилами, у зв`язку із цим у сторін виникли взаємні права та обов`язки, які притаманні договірним.

Таким чином, споживачі зобов`язані оплатити отримані ними житлово-комунальні послуги. Відсутність письмового договору щодо надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від встановленого законом обов`язку оплати послуг у повному обсязі, якщо він фактично користується ними зі згоди постачальника послуг. За таких обставин зобов`язання відповідача оплатити надані послуги виникає на підставі закону з узгоджених дій постачальника і споживача послуг. Саме до цього зводяться висновки Верховного Суду України, викладені у постановах від 30 жовтня 2013 року по справі №6-59цс13 та від 25 листопада 2014 року по справі №3-184гс14.

11.04.2017 року представники позивача при перевірці виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» за місцем проживання відповідача та у його присутності виявили пошкодження на приладі обліку електричної енергії. Електролічильник був знятий, поміщений в пакет і опломбований для направлення на експертизу, про що складено акт-повідомлення від 11.04.2017 року, який був підписаний трьома представниками постачальника та самою відповідачкою.

11.04.2017 року, у присутності ОСОБА_3 складено акт про порушення ПКЕЕН №211585, відповідно якого згідно перевірки лічильника СО-2М №4026708 виявлено порушення Правил користування електричної енергії для населення, що виражались в пошкодженні розрахункових приладів обліку електроенергії: відсутня пломба на розрахунковому засобі обліку електроенергії. Акт був підписаний трьома представниками постачальника та споживачем ОСОБА_3

Згідно акту №7919 від 08.06.2017 року про проведення експертизи електроенергії та висновків акту проведення експертної повірки лічильника електричної енергії від 08.06.2017 року, лічильник електричної енергії СО-2М 5А НОМЕР_2 40267083, який належить ОСОБА_3 не придатний до експлуатації, відносна похибка приладу обліку перевищує допустиму, метрологічні характеристики не відповідають вимогам ДСТУ ГОСТ 8.259-2007. Стороннє втручання в роботу лічильника виявлено: держпломба відсутня, розвальцовані гвинти кріплення лічильного механізму, паспорт розгорнут.

Протоколом засіданні комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електроенергією для населення №175 від 30.08.2017 року встановлено, що споживач причетний до порушення і що акт був складений у відповідності із вимогами п.53 Правил. На засіданні була присутня і відповідачка, про що свідчить її підпис в протоколі з відміткою про незгоду з нарахованою сумою.

На підставі вказаних актів, згідно з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електроенергією для населення, відповідачу було визначено обсяг та вартість спожитої, але не врахованої електричної енергії на суму

Згідно ст.27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо.

Згідно п.п.11, 14 Правил користування електричної енергії для населення, які були чинні на момент виникнення спірних правовідносин (далі- Правил), відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах споживача, та пломб на них несе споживач. У разі виявлення зовнішнього пошкодження приладу обліку, зриву пломби або його несправності в роботі споживач зобов`язаний негайно письмово повідомити про це енергопостачальника.

Пунктом 1.5.13 Правил установки електроустановок, передбачено, що кожний встановлений розрахунковий лічильник повинен мати на гвинтах, що кріплять кожух лічильника, пломби з клеймом держповірителя, а на заживній кришці - пломби енергопостачаючої організації. Законодавець не конкретизує способи порушення державної пломби, оскільки будь-яка її невідповідність нормативно-технічним документам позбавляє законної сили облік електроенергії, який здійснюється приладом.

Відповідно до п.15 Правил користування електричної енергії для населення, які були чинні на момент виникнення спірних правовідносин, пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту. Експертиза приладу обліку, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача. За результатами експертизи складається акт.

Пункт 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року №122, обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до Методики визначення обсягу та вартості необілікової електричної енергії, затвердженої Національною комісією регулювання електроенергетики України.

Відповідно п.3.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, методика застосовується на підставі акта порушень, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: зокрема, 1) пошкодження або відсутності на розрахункових засобах обліку пломб з відбитками тавр про повірку засобів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування розрахункових засобів обліку, та за умови втручання споживача в роботу засобів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації чи тавр інших заінтересованих сторін у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншому документі, який підтверджує факт пломбування розрахункових засобів обліку; 3) пошкодження розрахункових засобів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів засобів обліку. Факт втручання споживача в роботу засобів обліку, факт пошкодження пломб та/або розрахункових засобів обліку має бути підтверджений експертизою.

Згідно п.3.2 Методики вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про виявлення порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури. Відповідно до п.3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: а) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1, 2 пункту 3.1 Методики та в підпункті 3 пункту 3.1 Методики (у частині щодо пошкодження розрахункових засобів обліку), - з дня останнього контрольного огляду засобу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення, за формулою 3.1 Методики. При цьому, відповідно до п.3.7 Методики у разі виявлення у споживача порушень ПКЕЕН, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 3.1 Методики, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення.

Як вбачається з матеріалів справи, 11.04.2017 року представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» у присутності відповідача під час проведення перевірки було виявлено факт пошкодження приладу обліку електроенергії, про що було складено відповідний акт. Прилад обліку був вилучений у присутності відповідачки. Споживач був повідомлений про направлення лічильника на експертизу. Актом проведення експертизи лічильника електроенергії прилад обліку визнаний непридатним для експлуатації із-за відсутньої держпломби, розвальцуванні гвинтів кріплення лічильного механізму та розгорнутого паспорта. Дані порушення є втручанням у роботу механізму лічильника та призводить до заниження показів лічильника електроенергії.

Акти перевірки та експертизи складено у відповідності з вимогами наведених норм права, а тому, є належними та допустимими доказами на підтвердження фактів виявленого порушення.

У зв`язку з виявленими порушеннями позивачем у відповідності з наведеними положеннями Методики було проведено розрахунок нарахувань за шість місяців, а саме за період з 12.10.2016 року по 11.04.2017 року на суму 4042,86 грн.

Відповідачка була присутня на засіданні комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, але нараховану суму боргу у добровільному порядку не погасив.

З огляду на наведене, суд вважає, що заявлені позовні вимоги є повністю обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. В той час, як вбачається з матеріалів справи та досліджених в судовому засіданні відповідачка ОСОБА_3 доказів своєї невинуватості не надала, не спростувала наявність виявлених та визначених експертизою порушень, що призвели до споживання без облікової електричної енергії. Наявність пільги по сплаті послуг за електропостачання в розмірі 100% при житті дідуся, та після його смерті пільги в розмірі 50% не спростовують факту виявленого та зафіксованого порушення.

Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі вказаних положень з відповідача підлягає стягненню сплачений позивачем при зверненні до суду, в тому числі і з заявою про видачу судового наказу, який в подальшому було скасовано, судовий збір в розмірі 1762,00 гривень.

Керуючись ст.ст.6, 11, 16, 316, 319, 322, 526, 611, 626-631, 714 ЦК України, ст.ст.12, 76, 77, 80, 81, 89, 141, 247, 263-265 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію, задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКпП: НОМЕР_3 , яка зареєстрована та проживає в АДРЕСА_1 , на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» (, адреса: 84302, Донецька область, м.Краматорськ, вул.Комерційна, 8) заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 4042,86 грн. (чотири тисячі сорок дві гривні вісімдесят шість копійок) та судовий збір в сумі 1762,00грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні).

На рішення може бути подана апеляція до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Т.В. Пустовойт