30 травня 2019 року місто Київ
Номер провадження 22-ц/824/9109/2019
У Х В А Л А

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Вербової І.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 23 липня 2018 року, постановлену під головуванням судді Рибак М.А., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договорів дарування нерухомого майна,

в с т а н о в и в :

У липні 2018 року ОСОБА_2 через представника - адвоката Дешевого Олександра Анатолійовича звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договорів дарування нерухомого майна та застосування наслідків їх недійсності.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 23 липня 2018 року (а.с.56) відкрито провадження у даній справі.

Не погоджуючись з вищевказаною ухвалою суду, 21 травня 2019 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, з пропуском процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення, не сплатила за її подачу судовий збір, крім того, не надала копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Щодо пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали, суд дійшов наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувану ухвалу про відкриття провадження у справі постановлено судом 23 липня 2018 року, 27 липня 2018 року надіслано, а 31 липня 2018 року оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Також, з матеріалів справи вбачається, що в листопаді 2018 року ОСОБА_1 зверталась із апеляційною скаргою на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 23 липня 2018 року про відкриття провадження у справі, у якій, зокрема, зазначала, що вона постійно проживає за адресою: АДРЕСА_1 , а також ту обставину, що про оскаржувану ухвалу вона дізналась з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 листопада 2018 року ОСОБА_1 задоволено клопотання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду, апеляційну скаргу залишено без руху з підстав несплати судового збору. Вказана ухвала чотири рази направлялась скаржнику за адресою, зазначеною нею ж у апеляційній скарзі, однак конверти повертались на адресу суду за закінченням строку їх зберігання на поштовому відділенні.

У зв'язку з несплатою судового збору на виконання вимог вказаної вище ухвали, ухвалою Київського апеляційного суду від 03 квітня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто особі, що її подала. Копію вказаної ухвали направлено ОСОБА_1 за двома адресами, які є в матеріалах справи.

У поданій 21 травня 2019 року апеляційній скарзі, ОСОБА_1 порушує питання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду від 23 липня 2018 року про відкриття провадження у справі, посилаючись на те, що вказана ухвала постановлена без її участі, копію ухвали нею не отримано, копії ухвали Київського апеляційного суду від 23 листопада 2018 року про залишення без руху апеляційної скарги також не отримувала, у зв`язку з чим підстави пропуску строку подачі апеляційної скарги є поважними.

Так, п.2 ч.2 ст.354 ЦПК України регламентує, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

ЄСПЛ роз`яснив, що положення ст. 6 Конвенції, включаючи право на доступ до суду, поширюються також на апеляційне чи касаційне оскарження судового рішення, якщо таке право передбачено національним законодавством. Відповідно, поновлення пропущеного строку на апеляційне чи касаційне оскарження судового рішення є механізмом забезпечення певної гнучкості та пропорційності при вирішенні питання про допуск скаржника до апеляційного чи касаційного судів.

З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що поновлення строку на оскарження судового рішення може бути обґрунтованим та вважається співвідносним та виправданим стосовно неповного забезпечення принципу правової визначеності, зазвичай, якщо: 1) недотримання строків було зумовлене діями (бездіяльністю) суду попередньої інстанції, зокрема, особі не надіслано протягом строку на оскарження судового рішення копію повного тексту рішення суду попередньої інстанції (справа «Мушта проти України»); 2) пропуск строку на оскарження обумовлений особливими і непереборними обставинами суттєвого та переконливого характеру (справи «Рябих проти Росії», «Устименко проти України»); 3) відновлення строку необхідне для виправлення фундаментальних недоліків або помилок правосуддя (виправлення серйозних судових помилок) (справи «Безруков проти Росії», «Брумареску проти Румунії»).

При цьому у кожному випадку прийняття національними судами рішення про поновлення строків на звернення до суду або на оскарження судового рішення, ЄСПЛ наголошує на необхідності перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків втручання у принцип res judicata, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні у підставах для поновлення строків (справ «Пономарьов проти України»), а також, чи є обмеження права особи на доступ до суду пропорційним (справа «Мельник проти України»).

Проаналізувавши вищенаведене, суд дійшов висновку, що підстави пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення, на які посилається скаржник, не можна вважати поважними, оскільки про наявність оскаржуваної ухвали остання дізналась ще у листопаді 2018 року, вже зверталась з апеляційною скаргою на вказану ухвалу суду, судом апеляційної інстанції поновлювався останній процесуальний строк на оскарження судового рішення, разом з тим, у зв'язку з систематичним неотриманням поштової кореспонденції, за адресами, вказаними в матеріалах справи, зокрема в апеляційній скарзі, скаржник не сплатила судовий збір, у зв'язку з чим ухвалою Київського апеляційного суду від 03 квітня 2019 року апеляційну скаргу визнано неподаною та повернуто скаржнику.

Подача ОСОБА_1 апеляційної скарги 21 травня 2019 року та обґрунтування скаржника не свідчить про те, що недотримання строків зумовлене діями (бездіяльністю) суду або наявністю непереборної сили суттєвого та переконливого характеру.

Таким чином, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення апеляційної скарги без руху з наданням скаржнику строку для можливості вказати інші підстави пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Крім того, скаржником на виконання вимог процесуального закону не сплачено судовий збір за подачу апеляційної скарги, що є окремою підставою для залишення апеляційної скарги без руху для сплати ОСОБА_1 судового збору в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) гривні 20 копійок.

Зазначена сума судового збору повинна бути сплачена на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду (рахунок отримувача) - 0024, отримувач коштів - УК у Солом. р-ні/Солом`ян. р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код Банку отримувача (МФО) - 899998.

Також, до апеляційної скарги не додано копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи, про що Відділом забезпечення автоматизованого документообігу суду та моніторингу виконання документів Київського апеляційного суду складено Акт №703 від 27 травня 2019 року.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.Частинами 1,2 статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених устаттях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно ч.3 ст.357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для виконання вимог даної ухвали (скаржник має право зазначити інші підстави пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення; сплатити судовий збір у вказаному розмірі із наданням оригіналу платіжного документу для приєднання до матеріалів справи; надати копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи).

Керуючись статтями 185, 356-357 ЦПК України, Київський апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 23 липня 2018 року, - залишити без руху.

Надати строк на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог ухвали щодо зазначення інших підстав пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення, скаржнику може бути відмовлено у відкритті апеляційного провадження, а у разі не сплати судового збору та не надання копій апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, що її подала.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: І.М. Вербова