Дата документу 22.05.2019 Справа № 336/1117/19
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний №336/1117/19 Головуючий у 1 інстанції: Дмитрюк О.В.
Провадження № 22-ц/807/1877/19 Суддя-доповідач: Дашковська А.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«22» травня 2019 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Дашковської А.В.,

суддів: Кочеткової І.В.,

Бєлки В.Ю.,

секретар: Путій Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу з апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» на ухвалу суді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 22 березня 2019 року про визнання неподаною та повернення позовної заяви Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

В лютому 2019 року АТ КБ «ПриватБанк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором №б/н від 01 липня 2010 року в розмірі 17396,34 грн. та судових витрат в розмірі 1921 грн.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 22 березня 2019 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою судді, АТ КБ «ПриватБанк» подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати увалу судді та направити справу до розгляду до суду першої інстанції, вирішити питання про судові витрати.

Заслухавши у засіданні апеляційного суду суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Згідно з п.6 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Встановлено, що в лютому 2019 року АТ КБ «ПриватБанк» звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором (а.с.1).

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 21 лютого 2019 року встановлено, що додані до позовної заяви не додано доказів на підтвердження службового становища і повноважень ОСОБА_2 , яка видала та підписала довіреність на ім`я ОСОБА_3 , якою подано позовну заяву, а тому позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків сім днів з дня отримання ухвали.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 22 березня 2019 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

Повертаючи позовну заяву АТ КБ «ПриватБанк», суддя суду першої інстанції виходив з того, що копію ухвали було отримано позивачем в електронному вигляді 21 лютого 2019 року, недоліки позову не усунуті у наданий судом строк - сім днів з дня отримання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Колегія суддів не погоджується з вказаним висновком суду.

В судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку (ч.ч. 1, 6 статті 14 ЦПК України).

Однак, відповідно до підпунктів 15.1, 15.3 пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ "Перехідні положення" ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі; розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Листом від 28 лютого 2019 року №15-4999/19 Державна судова адміністрація України повідомила, що на виконання рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року № 624/0/15-19, надіслала до Державного підприємства "Редакція газети Толос України" лист з проханням опублікувати 1 березня 2019 року оголошення в газеті "Голос України" про відкликання оголошення, опублікованого 1 грудня 2018 року № 229 (6984) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформапійно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС),

Таким чином, після публікації цього оголошення зміни, передбачені Законом України "Про внесення змія до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", пов`язані з початком функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, не набувають чинності.

Отже, позивач вважається повідомленим про залишення його позовної заяви без руху лише у випадку отримання належним чином завіреної копії відповідної ухвали судді.

В матеріалах справи міститься супровідний лист про направлення на адресу АТ КБ «ПриватБанк» копії ухвали судді від 21 лютого 2019 року (а.с.8), проте докази отримання уповноваженою особою банку копії вказаної ухвали судді відсутні.

Враховуючи зазначені обставини, постановлення 22 березня 2019 року ухвали про визнання неподаною та повернення позовної заяви з причини неусунення позивачем недоліків у встановлений судом строк було передчасним.

На підставі зазначеного, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувану ухвалу суду не можна визнати такою, що постановлена з дотриманням норм процесуального права, тому вона підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Також встановлено, що ПАТ КБ «ПриватБанк» при подачі вищезазначеної апеляційної скарги до апеляційної суду понесені судові витрати у вигляді судового збору 1921 грн. (а.с. 16).

Згідно із п. 37 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" якщо судом апеляційної інстанції скасовано ухвалу суду першої інстанції з передачею справи на розгляд до суду першої інстанції, то розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом відповідної апеляційної скарги, здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи згідно із загальними правилами.

Таким чином, вимога апеляційної скарги про стягнення з відповідача судових витрат на користь банку на даній стадії розгляду справи не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» задовольнити частково.

Ухвалу суді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 22 березня 2019 року у цій справі скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 24 травня 2019 року.

Головуючий

Судді: