У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 285/2579/13-ц

провадження № 2-п/0285/5/19

05 червня 2019 року м. Новоград-Волинський

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді…………..Літвин О.О.

секретаря…………................Дуянової Г.Г.

з участю:

заявника ………………….. ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду

заяву ОСОБА_1

про перегляд заочного рішення по цивільній справі

за позовом ОСОБА_2

до Великомолодьківської сільської ради Новоград-Волинського району Житомирської області

про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Новоград-Волинського міськрайонного суду від 03.07.2013, ухваленим у справі за вищезазначеним позовом (далі Рішення), позовні вимоги позивача були задоволені повністю та визнано за ОСОБА_2 право власності на житловий будинок разом з господарськими будівлями по АДРЕСА_1 (далі ОСОБА_3 ), в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заявник ОСОБА_1 22.04.2019 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення посилаючись на те, що воно прийнято лише на підставі доводів позивачки, без належного його повідомлення, в якості відповідача по справі, який має право на користування та розпорядження Будинком, що призвело до неповного з`ясування обставин справи та порушення принципу змагальності сторін.

В судовому засіданні заявник просив Рішення скасувати, призначивши справу до розгляду в загальному порядку та залучивши його у якості відповідача.

Інші сторони в судове засідання не прибули, про час і місце розгляду справи були повідомлені в порядку, визначеному ст.128 ЦПК України.

Заслухавши пояснення заявника, дослідивши письмові докази по справі, суд прийшов наступних висновків.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи № 285/2579/13-ц ОСОБА_2 звернулась до суду про визнання за нею права власності на Будинок за законом після смерті чоловіка (рідного брата заявника). Будинок належав померлому на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 20.09.1991 після смерті матері ОСОБА_5 Постановою нотаріуса від 07.05.2013 позивачу ОСОБА_2 , дружині померлого, було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на Будинок, у зв`язку з відсутністю реєстрації права власності на нього за померлим. Відповідачем у вказаній справі є Великомолодьківська сільська рада, оскільки відповідно до вказаного свідоцтва про право на спадщину від 20.09.1991 Будинок належав тільки померлому.

Заявник ОСОБА_1 до участі в справі залучений не був, оскільки позивачка була єдиною спадкоємицею померлого за законом, за життя заповіт він не залишив. Посилання заявника на те, що між ним та померлим братом був встановлений певний порядок користування та розпорядження Будинком не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, так само як і не знайдено жодних достовірних доказів того, що заявник не знав і не міг знати про винесене Рішення протягом шести років, починаючи з 2013 по квітень 2019 року.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Заявником ОСОБА_1 не було надано жодних доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, його посилання на неповне вирішення усіх його обставин та передчасне винесення рішення, яке на його думку є необґрунтованим та незаконним, є безпідставними, оскільки суд оцінив докази всебічно, повно, об`єктивно відповідно до тих, які були наявні у справі на момент винесення заочного рішення, керуючись статтями 228-229, 264 ЦПК України.

Керуючись статтями 126, 127, 284, 287, 260, 261 ЦПК України, - суд

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 285/2579/13-ц за позовом ОСОБА_2 до місцевої територіальної громади в особі Великомолодьківської сільської ради Новоград-Волинського району Житомирської області про визнання права власності на спадкове майно залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 30-ти днів з дня проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

У відповідності до п.п.15.5) п.п.15 п.1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди, а саме Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області.

Головуючий суддя О.О. Літвин