н/п 2-д/640/8/19
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"30" травня 2019 р. суддя Київського районного суду міста Харкова Лях М.Ю., розглянувши клопотання представника стягувача ОСОБА_1 адвоката Гуличевої Наталі В`ячеславівни, боржник ОСОБА_2 , зацікавлена особа старший державний виконавець Київського відділу державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області про направлення судового доручення, -
Представник стягувача ОСОБА_1 адвокат Гуличевої Н.В. звернулася до Київського районного суду міста Харкова з клопотанням про направлення до Міністерства юстиції України судового доручення для витребування через Міністерство юстиції Республіки Польща наступних відомостей про боржника: який строк дії дозволу на тимчасове проживання в цій країні боржника; яка адреса місця проживання боржника; яка адреса та назва місця працевлаштування боржника; який розмір доходів боржника за період з дати відкриття виконавчого провадження, тобто з 03.05.2018 року. В обґрунтування поданого клопотання представник стягувача посилається на наявність судових рішень, що набрали законної чинності, якими стягнуто з ОСОБА_3 суму боргу за договором позики, 3% річних від простроченої суми, інфляційні втрати, а також судові витрати. На підставі виданих виконавчих листів з примусового виконання судових рішень відкриті виконавчі провадження Київським відділом державної виконавчої служби м. Харкова ГТУЮ у Харківській області №54976244, 54976244, 54976097, 56189437, 56189433, які об`єднані 21.08.2018р. у зведене виконавче провадження під №56189437. Як зазначає представник заявника, на теперішній час судові рішення боржником не виконані. За інформацією, наявною у стягувача ОСОБА_1 боржник постійно перебуває за межами України в Республіки Польща. У зв`язку з чим заявник обґрунтовує звернення до суду з клопотанням про направлення до Міністерства юстиції України судового доручення про отримання з Республіки Польща відомостей про боржника ОСОБА_4
В судове засідання представник заявника - адвокат Гуличева Н.В. не з`явилась, подала до суду заяву про розгляд клопотання за її відсутністю, просила клопотання задовольнити в повному обсязі на підставах, викладених в ній у письмовому вигляді.
Зацікавлені особи в судове засідання не з`явились, повідомлялися про дату, час та місце судового розгляду, у зв`язку з чим суд вважає за можливим розглянути клопотання за відсутністю сторін, на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказів.
Дослідивши клопотання разом з доданими матеріалами, перевіривши доводи, наведені в обґрунтування заявленого клопотанням про направлення судового доручення, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для його задоволення з огляду на наступне.
При вирішенні вказаного клопотання в силу ч.1 ст.3 ЦПК України, ст.63 Закону України «Про міжнародне приватне право», ст. 1, 49 26 Договору між Україною і Республікою Польща про правову допомогу та правові відносини у цивільних і кримінальних справах від 24.05.1993 року слід керуватись положеннями національного законодавства України як Договірної Сторони, установа якої розглядає справу та чинних міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Відповідно до частини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а відповідно до частини 1 статті 13 цього Кодексу, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно зі ст.498 ЦПК України, яка кореспондує з ч.1 ст.80 Закону України «Про міжнародне приватне право», у разі, якщо в процесі розгляду справи суду необхідно вручити документи, отримати докази, провести окремі процесуальні дії на території іншої держави, суд України може звернутися з відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Доручення суду України надсилається в порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, а якщо міжнародний договір не укладено Міністерству юстиції України, яке надсилає доручення Міністерству закордонних справ України для передачі дипломатичними каналами.
Відповідно до ч. 1 ст. 502 ЦПК України судове доручення про вручення документів громадянину України, який проживає на території іноземної держави, може бути виконано працівниками дипломатичного представництва чи консульської установи України у відповідній державі. Такі документи особа отримує добровільно. Вручення документів здійснюється під розписку із зазначенням дня вручення, підписується посадовою особою та скріплюється печаткою відповідної закордонної дипломатичної установи України.
Згідно з п. п. г п. 2.1.2 вказаної Інструкції, ч. 2 ст. 499 ЦПК України у разі, якщо міжнародним договором України не передбачено інше, доручення повинно містити, зокрема, наявні дані про фізичну особу: прізвище, ім?я, по батькові, дата і місце народження, місце проживання, громадянство, місце роботи чи професія або наявні дані про юридичну особу: найменування, місцезнаходження, ідентифікаційний код Єдиного державного реєстру підприємств і організацій України, банківські реквізити.
За таких обставин, враховуючи підстави, викладені представником заявника у клопотанні про направлення судового доручення, з огляду на вимоги чинного національного процесуального законодавства, з урахуванням положень міжнародних нормативних актів вбачається відсутність підстав для задоволення клопотання та направлення судового доручення через недотримання порядку звернення до суду з відповідним клопотанням.
Так, складання доручення та направлення його до відповідної компетентної установи можливо в разі відкриття провадження та перебування на розгляді в провадженні відповідного суду цивільної справи, в процесі розгляду якої відносно конкретної сторони у справі суд за наявністю достатніх відомостей та відповідних підстав з дотриманням визначеної процедури оформлення суд має процесуальну можливість звернутися з відповідним судом дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.
Відсутність відкритого провадження у цивільній справі щодо розгляду та вирішення спору про право на теперішній час між цими сторонами, з урахуванням наведеного формулювання клопотання позбавляє суд вирішити його по суті в цій редакції, оскільки такий запит може здійснюватися тільки у випадку фактичного порушення провадження у цивільній справі на підставі поданої позовної заяви, в процесі якого сторони мають процесуальну можливість звернутися до суду з відповідним клопотанням.
Окрім цього, звертаючись до суду з цим клопотанням заявник зазначив про наявність підстав у нього вважати, що боржник ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживає у Республіці Польща, проте жодних доказів в підтвердження цього суду не надано. Разом з тим, відповідно до Інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова, наданої Департаментом реєстрації Харківської міської ради, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Відомості про зняття її з реєстрації місця проживання відсутні.
Таким чином, приймаючи до уваги вищенаведені обставини, враховуючи відсутність на час розгляду відкритого провадження у цивільній справі між цими сторонами, суд відмовляє в задоволенні клопотання про направлення судового доручення до Міністерства юстиції України як таке, що не відповідає визначеному законом порядком для його направлення, що не позбавляє заявника звернутися до суду з відповідним клопотанням під час судового розгляду цивільної справи.
На підставі наведеного, керуючись статтями 4, 498, 502 ЦПК України, -
У задоволенні клопотання представника стягувача ОСОБА_1 адвоката Гуличевої Наталі В`ячеславівни, боржник ОСОБА_2 , зацікавлена особа старший державний виконавець Київського відділу державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області про направлення судового доручення відмовити.
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Суддя Київського районного суду
м. Харкова М.Ю. Лях