РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 643/3829/19

Провадження № 2/643/2868/19

30.05.2019 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі судді Крівцова Д.А., за участю секретаря Терещенко В.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 15.03.2019 року звернулася до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб, який був зареєстрований 05.09.2009 року у Московському відділі реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис за № 716.

В обґрунтування позову зазначила, що 05.09.2009 року вони з відповідачем ОСОБА_2 зареєстрували шлюб. В шлюбі у сторін народилась дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає разом з позивачем. Відповідач майже два роки не надає матеріальної допомоги на утримання дитини. Фактично сім`я розпалась з літа 2016 року, сторони проживають окремо, не підтримують сімейно шлюбні відносини, не мають спільного бюджету та господарства, подальше зберігання шлюбу неможливе. Причиною розпаду шлюбу позивач зазначила наявність у відповідача іншої сім`ї.

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 03.05.2019 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в даній цивільній справі, розгляд справи призначено на 30.05.2019 року на 12 годин 00 хвилин в підготовчому засіданні за правилами загального позовного провадження.

Позивач ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явилася, надала заяву, в якій просить суд розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила задовольнити. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище ОСОБА_4 .

Відповідач ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності, проти розірвання шлюбу з позивачем не заперечував. Зазначив, що строк для примирення не потрібен. При цьому, зазначив, що позивачем не вірно вказано період, з якого вони не підтримують шлюбно сімейні відносини, а саме з літа 2016 року, тоді як вони фактично не підтримують шлюбних відносин з 09.04.2019 року. Крім того, зазначив, що матеріальну допомогу на утримання дитини він надає та іншої родини в нього не має.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні ним правовідносини.

05.09.2009 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у Московському відділі реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції зареєстровано шлюб, актовий запис за № 716, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_1 . Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_4 » (а.с. 3).

В шлюбі у сторін народилась дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 12.03.2013 року (а.с. 11).

Згідно ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Статтею 24 Сімейного кодексу України (далі СК) також передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ст. 110 СК, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно ст. 112 СК, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як вбачається з матеріалів справи, сімейне життя позивача та відповідача не склалось, шлюбно-сімейні відносини сторін припинено, розірвання шлюбу відповідає інтересам позивача та відповідача.

Обставин, які б свідчили, що визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, судом не встановлено.

Виходячи з чинного процесуального законодавства України, зокрема положень ч. 5 ст. 4, ст. 12, ст. 13, п. 2 ч. 1 ст. 43, ч. 1, ч. 3 ст. 223, ч. 4 ст. 268 ЦПК України, участь в судовому засіданні є правом сторони, яким вона розпоряджається на власний розсуд.

Враховуючи наведене та визнання позову відповідачем, суд на підставі положень ч. 3 ст. 200 ЦПК України вважає за можливе ухвалити рішення про розірвання шлюбу в підготовчому судовому засіданні за відсутності відповідача.

Згідно зі ст. 113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Враховуючи наведене, відповідно до заяви позивача після розірвання шлюбу суд залишає позивачу прізвище « ОСОБА_4 ».

Керуючись ст. 2, 4, 10-13, 76-81, 89, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка зареєстрована за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 , укладений 05.09.2009 року у Московському відділі реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис за № 716 розірвати.

Після реєстрації розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_4 ».

Копію рішення направити до Московського відділу реєстрації актів цивільного стану м. Харкова для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про реєстрацію шлюбу.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Московський районний суд м. Харкова протягом тридцяти днів з дня його підписання. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.А. Крівцов