ПОСТАНОВА

Іменем України

01 жовтня 2019 року м. Кропивницький

справа № 398/89/17

провадження № 22-ц/4809/1131/19

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Голованя А.М. (головуючий, суддя-доповідач), Дьомич Л.М., Кіселика С.А.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

відповідач - Комунальне підприємство «Житлогосп»,

розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи, апеляційну скаргу Комунального підприємства «Житлогосп» на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 17 квітня 2019 року у складі судді Орловського В.В.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2017 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом, у якому просили стягнути з Комунального підприємства «Житлогосп» (далі КП «Житлогосп») збитки та моральну шкоду заподіяні в результаті залиття їх квартири.

В обґрунтування позову зазначали, що з вини відповідача 11 січня 2015 року сталось протікання покрівлі, в результаті чого була залита водою їх квартира АДРЕСА_1 . Було пошкоджено стелю у двох кімнатах, стіни, покриття підлоги (ламінат), перестали функціонувати електричні розетки, не вмикається освітлення. В квартирі було зроблено ремонт, а тому завдано шкода є значною для них.

Заподіяну їм матеріальну шкоду оцінюють в 95 354,42 грн, яку просять відшкодувати пропорційно розміру їхнім часток у власності на квартиру - ОСОБА_1 ⅔ розміру завданої шкоди та ОСОБА_2 - ⅓ розміру шкоди, що становить 63569,92 грн. та 31784,80 грн. відповідно.

Крім того, пошкодженням майна ОСОБА_1 було завдано моральної шкоди, яку вона оцінює в 5000,00 грн.

Короткий зміст рішення суду

Рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 17 квітня 2019 року позов задоволено частково. Стягнуто з КП «Житлогосп» на користь ОСОБА_1 на відшкодування завданих внаслідок залиття збитків 15421,01 грн. Стягнуто з КП «Житлогосп» на користь ОСОБА_2 на відшкодування завданих внаслідок залиття збитків 7710,96 грн. Стягнуто з КП «Житлогосп» на користь ОСОБА_1 на відшкодування моральної шкоди 5000 грн. Стягнуто з КП «Житлогосп» на користь ОСОБА_1 на відшкодування судових витрат 9423 грн та на користь держави судовий збір у розмірі 640 грн.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивачі надали достатні докази завдання їм шкоди та бездіяльності відповідача щодо проведення ремонтних робіт покрівлі будинку, причинного зв`язку між цією бездіяльністю та завданням шкоди, а відповідач не надав достатніх доказів на спростування його вини у завданні шкоди, тому суд дійшов висновку про часткову обґрунтованість позовних вимог про відшкодування збитків та моральної шкоди.

Короткий зміст вимог і доводів апеляційної скарги

В апеляційній скарзі відповідач просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги представник КП «Житлогосп» зазначає, що суд першої інстанції безпідставно дійшов висновку про наявність вини КП «Житлогосп» щодо причин протікання даної квартири, так як причиною залиття є несанкціоноване проведення кабелів працівниками кабельних мереж телебачення та Інтернету.

Експертом не були взяті до уваги акти обстеження Управління ЖКГ архітектури та містобудування саме покрівлі даного будинку перед проведенням ремонтних робіт, де чітко вбачається стан покрівлі та проведення кабельних мереж саме по парапеті з боку покрівлі, що і призвело до масштабного разового залиття, а відсутність скарг щодо протікання в осінній період враховуючи сезонні опади, свідчить про те, що причиною протікання покрівлі є механічне пошкодження даної покрівлі в зв`язку з несанкціонованим проводженням працівниками кабельних мереж телебачення та Інтернету.

Крім того зазначає, що підприємство КП «Житлогосп» надає послуги по утриманню будинку та прибудинкової території, до обов`язків якого не входить проведення капітальних ремонтів покрівель будинку.

Вважає, що судом першої інстанції при визначені моральної шкоди невірно були встановлені всі факти, позивачем взагалі не надано будь-яких доказів на підтвердження факту завдання моральної шкоди.

Узагальнені доводи і заперечення інших учасників справи

Відзиви на апеляційну скаргу не надходили, що згідно вимог ч.3 ст.360 ЦПК України не перешкоджає перегляду оскарженого судового рішення.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 12 серпня 2019 року відповідно до вимог ч.1 ст. 369 ЦПК України розгляд справи був призначений в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Суд першої інстанції встановив такі обставини

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є співвласниками квартири АДРЕСА_1 . Це підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Відповідно до складеного 11.01.2015 ОСОБА_1 , старшим будинку ОСОБА_3 , та сусідами ОСОБА_4 та ОСОБА_5 акту, залиття квартири відбулося внаслідок протікання покрівлі будинку у зв`язку з чим пошкоджено стелю у двох кімнатах, стіни, покриття підлоги (ламінат), не функціонують електричні розетки, не вмикається освітлення.

14 січня 2015 року мешканка вказаної вище квартири ОСОБА_6 подала начальнику КП «Житлогосп» заяву, в якій повідомила, що мало місце залиття квартири внаслідок неналежного утримання покрівлі будинку та просила направити свого представника для складання акту обстеження та визначення розміру збитків.

Відповідно до листа в.о. КП «Житлогосп» № 29 від 26.01.2015 ОСОБА_6 було повідомлено про те, що ремонт покрівлі над квартирою № АДРЕСА_1 буде виконано у ІІ кварталі 2015 року.

30 січня 2015 року ОСОБА_6 звернулась із заявою до начальника КП «Житлогосп» у якій повідомила, що представник підприємства прибув 22.01.2015 лише для обстеження даху та повторно просила направити представника для обстеження квартири.

20 лютого 2015 року КП «Житлогосп» надало ОСОБА_6 відповідь, у якій зазначено, що КП «Житлогосп» проводить обстеження об`єктів виключно з питань, які стосуються обслуговування та поточних ремонтних робіт багатоквартирних житлових будинків, покрівлю будинку відповідача обстежено у січня 2015 року, її ремонт буде виконано у другому кварталі 2015 року.

Відповідно до висновку експерта № СЕ-5204-1-864.17, зробленого за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, найбільш ймовірною причиною залиття квартири АДРЕСА_1 є протікання покрівлі будинку.

Вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно провести у вказаній вище квартирі, для усунення пошкоджень, що виникли в результаті залиття, становить: 20238,87 грн, дана вартість не враховує вартість робіт для усунення пошкоджень електромережі, оскільки електромережа прихована для огляду (знаходиться під опоряджувальними покриттями), а також у зв`язку з виконанням у квартирі робіт з прокладанням електромережі в кабель-каналах, що робить неможливим визначити місця пошкодження, детальний перелік робіт, які необхідні виконати, та їх обсяги. Відповідно до акту виконаних робіт від 13.09.2017 вартість фактично виконаних робіт з влаштування електромережі, проведених у січні 2015 року становила 2900,00 грн. Станом на момент проведення експертизи, вартість виконання виконаних робіт з влаштування електромережі - 5359,00 грн. Розмір матеріальної шкоди, завданої в результаті залиття досліджуваної квартири, визначений, як вартість відновлювального ремонту (без урахування робіт, необхідних для усунення пошкоджень електромережі), з урахуванням фізичного зносу, становить (заокруглено до однієї гривні): 19288,00 грн.

Виходячи з наданих для дослідження копій акту виконаних робіт від 13.09.2017, видаткових накладних № ЧП - 000435 від 15.01.2015 та № ЧП-000435 від 23.01.2015, вартість виконаних ремонтних робіт, з ліквідації пошкоджень електромережі, що виникли в результаті залиття, з урахуванням зносу станом на момент виконання робіт становила - 2636,00 грн. Станом на момент проведення експертизи, вартість виконаних ремонтних робіт, з ліквідації пошкоджень електромережі, що виникли в результаті залиття, з урахуванням зносу становить - 4871,00 грн. Оскільки експерту не надано плани-графіки виконання робіт з технічного обслуговування; документів, якими зафіксовано технічний стан покрівлі до проведення ремонтних робіт у червні 2015 року; документів, що містять інформацію про раніше проведені ремонтні роботи, щодо покрівлі над квартирою АДРЕСА_1 , визначити чи здійснювалось технічне обслуговування покрівлі належним сином, а також необхідність проведення поточного ремонту, не надається можливим. Проведення належним чином ремонту покрівлі до залиття, запобігло б її протіканню, в результаті чого, ймовірно, відбувалося залиття вказаної вище квартири.

Суд встановив, що внаслідок бездіяльності КП «Житлогосп» сталося протікання покрівлі будинку та залиття водою квартири позивачів, що завдало останнім збитки, розмір яких становить 23132,87 грн.

З урахуванням зазначених обставин та значною тривалістю часу, який був необхідний для захисту свого права у судовому порядку, суд першої інстанції дійшов висновку, що ОСОБА_1 була завдана моральна шкода, розмір якої відповідає заявленим не вимогам.

Мотиви ухваленого апеляційним судом рішення

Відповідно до положень ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи. В порядку ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши наведені в скарзі доводи та дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

За приписами ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, що завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки в повному обсязі.

Відповідно до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій (далі Правила), затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт у якому згідно додатку 4 зазначаються, зокрема, висновки про те, що необхідно зробити по усуненні аварії та хто заподіяв шкоду (чітко зазначити причини, а саме несанкціоноване втручання мешканців кв. квартири у роботу системи, заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.).

Проте в матеріалах справи такий акт відсутній, через відмову КП «Житлогосп» його скласти, незважаючи на неодноразові звернення із заявами про складення такого акту (а.с. 11, 13, том 1).

Зазначене свідчить, що КП «Житлогосп» не виконало свій обов`язок встановлений п.2.3.6 Правил, а замість цього надіслало відповіді, які суд вважає формальними, про те, що ремонт покрівлі над квартирою № АДРЕСА_1 буде виконано у ІІ кварталі 2015 року (а.с.12, 14, том 1).

При цьому, в матеріалах справи є письмовий доказ, - Акт залиття квартири від 11.01.2015, складений позивачем ОСОБА_1 , старшим будинку ОСОБА_3 , та сусідами ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , з якого убачається, що залиття квартири АДРЕСА_1 відбулося через протікання покрівлі будинку, внаслідок чого було пошкоджено стелю у двох кімнатах, стіни, покриття підлоги (ламінат), електричну система квартири (а.с. 10, том 1).

Відповідно до висновку експерта № СЕ-5204-1-864.17 найбільш ймовірною причиною залиття квартири АДРЕСА_1 є протікання покрівлі будинку.

Тому, суд першої інстанції, ураховуючи докази у справі та виходячи із презумпції вини заподіювача шкоди, який не довів інше, дійшов правильного висновку, що причинами залиття квартири позивачів, яка знаходиться на верхньому дев`ятому (останньому) поверсі багатоповерхового будинку, є неналежний стан покрівлі.

Відповідно до вимог статей, 20, 21 та 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) споживач має право, зокрема, одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг та на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Обов`язком виконавця зокрема, є своєчасне проведення підготовки жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період, утримання в належному стані, здійснення технічного обслуговування та ремонту внутрішньо будинкових мереж, вживання заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Балансоутримувач, зокрема, зобов`язаний укладати договір з власником (співвласниками) на утримання на балансі відповідного майна, утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками), забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном, забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил та забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі.

Оскільки відповідальним за стан покрівлі будинку, в тому числі її належної гідроізоляції, є балансоутримувач - КП «Житлогосп», то суд дійшов обґрунтованого висновку про часткове задоволення позову й стягнення з відповідача на користь позивачів ОСОБА_1 15421,91 грн, що відповідає її частці 2/3 квартири та ОСОБА_2 - 7710,96 грн., що відповідає належній їй 1/3 частці цієї квартири.

За правилами ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Моральна шкода стосовно фізичних осіб може бути визначена як фізичний або душевний біль та страждання, зазнані у зв`язку з протиправним поводженням інших осіб (завданням каліцтва, іншого ушкодження здоров`я, спричиненні смерті близьких людей, знищення або пошкодження майна, приниження честі, гідності тощо).

У пункті 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції прийняв до уваги моральні переживання позивача, пов`язані з пошкодженням її квартири, турботи викликані ремонтними роботами, і виходячи із засад розумності та справедливості обґрунтовано визначив розмір моральної шкоди в розмірі 5000 грн.

Доводи апеляційної скарги, які зводяться до того, що висновки суду не ґрунтуються на доказах є необґрунтованими, оскільки відповідачем не було доведено, що квартира позивачів була залита не з його вини, а внаслідок дій або бездіяльності інших осіб.

Зокрема, не можна вважати обґрунтованими посилання відповідача на те, що причиною протікання покрівлі будинку стало несанкціонованим монтування на ній кабельних мереж телебачення та Інтернету, оскільки саме на балансоутримувача покладається обов`язок вживання заходів щодо попередження аварійних ситуацій.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у держава-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

За таких обставин рішення суду підлягає залишенню без змін з підстав передбачених ч.1 ст. 375 ЦПК України як ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Житлогосп» на рішення залишити без задоволення.

Рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 17 квітня 2019 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 01 жовтня 2019 року.

Головуючий суддя А.М. Головань

Судді Л.М. Дьомич

С.А. Кіселик