ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7496/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" жовтня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Комаревцевої Л.В.

при секретарі Гаврилюк О.В.

без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи без самостійних вимог: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання таким, що втратив право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2019 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи без самостійних вимог: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання таким, що втратив право користування житловим приміщенням.

Обґрунтовуючи вимоги позивач вказує, що вона є співвласником квартири АДРЕСА_1 . 22.06.2008 позивач уклала шлюб з відповідачем. У зв`язку із спільним проживанням однією сім`єю позивача та відповідача, 02.11.2010 відповідача було зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 .

03.02.2016 рішенням Дарницького районного суду м. Києва шлюб між позивачем та відповідачем було розірвано.

Враховуючи, що відповідач відсутній за місцем реєстрації більше року без поважних причин, а його реєстрація порушує права позивача як законного власника квартири, в тому числі позивач змушена нести додаткові витрати на її утримання, ОСОБА_1 просить суд визнати відповідача ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Ухвалою Дарницького районного суд м. Києва від 29 серпня 2019 року у справі відкрито провадження для розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін.

У судове засідання позивач не з`явився, надав суду заяву в якій позовні вимоги підтримав, просив розгляд справи проводити за його відсутності та не заперечував проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, відзиву та будь яких заяв, клопотань від відповідача також не надходило.

Треті особи в судове засідання не з`явились, повідомлялись належним чином.

Відповідно до положень статей 280, 281 ЦПК України ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Суд, у порядку спрощеного позовного провадження з викликом у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є співвласницею квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується дублікатом свідоцтва про право власності на житло від 11.04.2000, виданого на підставі розпорядження відділу приватизації житла Дарницької районної у м. Києві держадміністрації від 23.09.2009 за №121/27129-Х (а.с. 6-7). Відповідно до даного свідоцтва співвласниками вказаної квартири в рівних долях є ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , що є членами сім`ї позивача.

Як вбачається з матеріалів справи, 22.06.2008 між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було укладено шлюб.

За згоди позивача та інших співвласників квартири, 02.11.2010 відповідача було зареєстровано у квартирі АДРЕСА_1 , що підтверджується оригіналом Витягу з реєстру територіальної громади м. Києва про зареєстрованих осіб у житловому приміщенні за №42123199 від 14.08.2019 (а.с. 9).

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 03.02.2016 шлюб, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 було розірвано (а.с. 13).

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

У відповідності до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Усунення перешкод власник може вимагати навіть тоді, коли ці перешкоди не пов`язані з позбавленням його володінням майном.

Позивач вказує, що відповідач не мешкає в спірній квартирі з 2011 року, але зареєстрований у ній, чим порушує право власності позивача, позбавляє можливості розпорядитись своїм майном на власний розсуд, тобто позивач обмежений у здійсненні свого права власності.

Позивач самостійно здійснює витрати щодо утримання квартири, сплачує комунальні послуги та витрати за користування житловим приміщенням, що підтверджується копіями квитанцій, які додані до матеріалів справи (а.с. 17,18,19). В свою чергу відповідач, не здійснює плату за користування житловим приміщенням і комунальні послуги, не несе інших витрат по утриманню квартири. Факт реєстрації в квартирі відповідача, завдає додаткових матеріальних витрат на оплату комунальних послуг, що завдає позивачу матеріальної шкоди.

Статтею 405 ЦК України, визначено що члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.

Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, а також доказів на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

При поданні позовної заяви позивачем сплачено судовий збір в сумі 768, 40 грн., відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України у разі задоволення позову з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь позивача в сумі 768, 40 грн.

Приймаючи до уваги викладене, суд визнає вимоги позову обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 13, 48, 81, 89, 141, 258-259, 263-265, 280-289 ЦПК України, ст. ст. 391, 321, 391 405 ЦК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи без самостійних вимог: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання таким, що втратив право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкоди ОСОБА_1 у здійсненні права власності на нерухоме майно шляхом зняття його з реєстраційного обліку квартири АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім гривень), 40 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подання скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Повний текст рішення складено 02 жовтня 2019 року

Суддя: Комаревцева Л.В.