Справа №491/561/19
УХВАЛА

02 жовтня 2019 року Ананьївський районний суд Одеської області

у складі: головуючого у справі судді - Желяскова О.О.,

за участю: секретаря судового засідання - Гула О.Р.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ананьїв в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

До Ананьївського районного суду Одеської області 14 червня 2019 року звернувся позивач ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 червня 2019 року вказана справа була передана судді Желяскову О.О. для розгляду.

02 серпня 2019 року через канцелярію суду надійшла заява від позивача, у якій він вказує, що у зв`язку з тим, що між ним та відповідачем відбулось примирення та з метою збереження сім`ї він просить залишити його позов без розгляду.

Позивач у підготовче судове засідання, що призначене на 02 жовтня 2019 не з`явився, про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання був повідомлений належним чином.

Відповідач у підготовче судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання була повідомлена належним чином.

Частиною 2 статті 198 ЦПК України визначено перелік підстав для відкладення підготовчого судового засідання, а саме: 1) у випадках визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) у разі залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Відповідно до частини 2 статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Враховуючи відсутність обставин передбачених ч.2 ст.223 ЦПК України, наявність відомостей щодо сповіщення сторін про дату, час та місце її розгляду, заяву позивача від 02 серпня 2019 року, суд приходить до висновку, щодо відсутності підстав для відкладення підготовчого судового засідання, передбачених ч.2 ст.198 ЦПК України, та вважає за можливе провести підготовче судове засідання за відсутності сторін у справі.

При цьому, у відповідності до положень ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється

За результатами вивчення матеріалів справи та заяви позивача від 02 серпня 2019 року (а.с.27), суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду з наступних підстав.

Так, частиною 3 статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства визначено: 1) верховенство права; 2) повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов`язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Частиною 1 статті 13 ЦПК України, якою дано визначення принципу диспозитивності цивільного процесу, встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

З наведеного вбачається, що звернення до суду за захистом прав є беззаперечним правом, а не обов`язком особи, реалізація якого безпосередньо пов`язана з її волею, а суд не має можливості розглядати справу за відсутності такого волевиявлення, реалізованого шляхом подання до суду відповідної заяви.

Частиною 3 статті 13 ЦПК України учаснику справи надано право вільно розпоряджатися своїми правами щодо предмету спору.

Пунктом 1 частини 2 статті 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Підстави залишення позовної заяви без розгляду визначені частиною 1 статті 257 ЦПК України.

Так, пунктом 5 частини 1 статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

З заяви позивача від 02 серпня 2019 року (а.с.27) вбачається, що позивач скористався своїм процесуальним правом та висловив свою волю, згідно якої просить суд залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, що відповідає положенням п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Враховуючи викладене, те, що відповідно до положень ст.ст.3, 13 ЦПК України право звернення до суду та його реалізація є беззаперечним правом позивача, яким він користується на власний розсуд, положення ч.1 ст.200, п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, заява позивача від 02 серпня 2019 року підлягає задоволенню та позовну заяву має бути залишено без розгляду.

Керуючись ст.ст.2, 13, 200, 223, 257, 258-261, 351-353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Роз`яснити позивачу, що у відповідності до положень ч.2 ст.257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

У відповідності до положень ч.2 ст.261 ЦПК України ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

У відповідності до положень п.16 ч.1 ст.353 ЦПК України ухвалу про залишення позовної заяви (заяви) без розгляду може бути оскаржено в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцять днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5 Розділу ХІІІ «Перехідних Положень» ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, тобто в даному випадку через Ананьївський районний суд Одеської області.

Суддя: О.О.Желясков

Ухвала набула законної сили "_____"_________________20_____року.