У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

31 травня 2019 року

м. Харків

Справа № 619/4323/17

Провадження № 22-ц/818/3342/19

Харківський апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах Бровченка І.О.,

у порядку вирішення питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Толдіної Ірини Валеріївни на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 17 травня 2018 року про забезпечення позову в складі судді Калмикової Л.К. у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ПрАТ «Європейський Страховий Союз» про відшкодування матеріальних збитків, стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 17 травня 2018 року заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову задоволено.

Накладено арешт на автомобіль MAZDA модель 626, 2,0 л., 1991 p., дата реєстрації 03.04.2014 p., реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1

22 травня 2019 року представник ОСОБА_1 - адвокат Толдіна І.В. подала до суду апеляційну скаргу на зазначену ухвалу суду.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що за апеляційною скаргою на даний час не може бути відкрито апеляційне провадження, за таких підстав.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Толдіна І.В. просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали суду.

В обґрунтування заявленого клопотання посилається на те, що ухвалу суду ОСОБА_1 та його представник отримали поштою 20 травня 2019 року.

Згідно з ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Як свідчать матеріали справи, оскаржувана ухвала постановлена 17 травня 2018 року, апеляційну скаргу подано до суду після спливу одного року з дня складення судового рішення - 22 травня 2019 року, тобто з пропуском встановленого законом строку на апеляційне оскарження.

В апеляційній скарзі як на підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження, апелянт посилається на те, що відповідач ОСОБА_1 та його представник копію оскаржуваної ухвали отримали поштою 20 травня 2019 року.

Разом із цим, доказів на підтвердження вказаних доводів апелянта для поновлення строку на апеляційне оскарження, а саме: що відповідачу ОСОБА_1 та його представнику копію ухвали було вручено 20 травня 2019 року, а тому він має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно до вимог ч. 2 ст. 354 ЦПК України з дня вручення йому відповідної ухвали суду, матеріали справи не містять, до апеляційної скарги апелянтом також не додано.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пунктом 1 статті 6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення у справі «Жоффер де ля Прадель проти Франції»).

Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановления нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії»).

Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків на апеляційне оскарження рішення суду є порушенням законних права та інтересів сторін і суперечить принципу правової визначеності та праву на справедливий суд, що закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (пункт 53 рішення Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України», заява № 32053/13).

Разом з тим, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У статті 8 Конституції України закріплено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а норми Конституції України є нормами прямої дії.

Реалізація права особи на судовий захист здійснюється, зокрема, шляхом оскарження судових рішень у судах апеляційної інстанції.

Забезпечення права на апеляційний перегляд справи є однією з основних засад судочинства (пункт 8 статті 129 Конституції України).

При цьому, забезпечення апеляційного оскарження рішення суду має бути здійснено судами з урахуванням принципу верховенства права і базуватися на справедливих судових процедурах, передбачених вимогами положень законодавства, які регулюють вирішення відповідних процесуальних питань.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Перелік поважності причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Відповідно до частин 3, 4 статті 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаного недоліку, а саме: подання до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на обґрунтовані підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження з поданням відповідних доказів на їх підтвердження, зокрема про те, що ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 17 травня 2018 року відповідачу ОСОБА_1 та його представнику було вручено 20 травня 2019 року.

Керуючись статтями 354, 357 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Толдіної Ірини Валеріївни на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 17 травня 2018 року про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ПрАТ «Європейський Страховий Союз» про відшкодування матеріальних збитків, стягнення моральної шкоди - залишити без руху.

Надати представнику ОСОБА_1 - адвокату Толдіній Ірині Валеріївні трок протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліку апеляційної скарги - подання до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на обґрунтовані підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження з поданням відповідних доказів на їх підтвердження, зокрема про те, що ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 17 травня 2018 року відповідачу ОСОБА_1 та його представнику було вручено 20 травня 2019 року, роз`яснивши, що в разі невиконання у встановлений строк вищевказаних вимог у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - І.О. Бровченко