Провадження № 2/520/1922/19
УХВАЛА

про зустрічне забезпечення позову

04.03.2019 року Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючий - суддя Васильків Олена Василівна,

розглянувши цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про визнання договору купівлі-продажу та визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

01.11.2018 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати договір про укладення договору купівлі-продажу, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Кобзарем О.Ю ., зареєстрований в реєстрі за №1023 - договором купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладеним між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 від 29.08.2016 року, а також визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_2 під АДРЕСА_3 , загальною площею 77,0 кв.м., з 29.08.2016 року.

Ухвалою суду від 14.11.2018 року відкрито провадження по справі.

14.11.2018 року судом було задоволено заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1.

26.02.2019 року до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, залучено ОСОБА_3 , яка на теперішній час є власником вказаної квартири.

26.02.2019 року представником ОСОБА_3 - ОСОБА_4 до суду подано заяву про зустрічне забезпечення позову, в якій представник просить застосувати зустрічне забезпечення позову шляхом внесення позивачем ОСОБА_1 на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі 2 256 700,00 грн. При цьому представник посилається на те, що ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_1 та накладення арешту унеможливлює розпорядження нерухомим майном, що може призвести до негативних наслідків. Зазначаючи розмір зустрічного забезпечення представник посилається на Висновок про вартість майна від 12.12.2018 року, виконаний ПП «Експерт-Аналітик».

01.03.2019 року від представника позивача ОСОБА_5 до суду надійшли заперечення на заяву про зустрічне забезпечення позову, в яких представник просить в задоволенні заяви про зустрічне забезпечення позову відмовити, оскільки стороною ОСОБА_3 не обґрунтовані можливі збитки та негативні наслідки від арешту нерухомого майна, а також на підтвердження вказаної в заяві суми зустрічного забезпечення не надано належних доказів.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Частиною 4 ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про часткову обґрунтованість заяви про зустрічне забезпечення позову.

Так, суд погоджується з доводами сторони ОСОБА_3 . щодо того, що накладення арешту може призвести до негативних наслідків для належного їй майна, оскільки застосування заходів забезпечення позову обмежує власника майна у реалізації права власності на це майно. При цьому посилання представника позивача щодо того, що в заяві зазначено прізвище невідомої особи ОСОБА_7, суд не приймає до уваги, вбачаючи в даному випадку технічну описку при складенні заяви представником ОСОБА_3 , яка не впливає на суть заяви. В матеріалах справи є наявні правовстановлюючі документи на ім`я ОСОБА_3 , договір купівлі - продажу, в якому ОСОБА_3 зазначена власником майна є дійсним, та в судовий спір не заявлений.

Доводи сторони ОСОБА_1 . щодо необґрунтованості розміру зустрічного забезпечення суд приймає до уваги, оскільки представником ОСОБА_3 суду не надано копію Висновку про вартість майна від 12.12.2018 року, на який зроблено посилання в заяві.

Судом досліджено витребувану реєстраційну справу та безпосередньо договір купівлі-продажу, посвідчений 07.12.2017 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Петровською О.В ., згідно з яким ОСОБА_6 передав у власність ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1 Згідно з п. 2.1. вказаного договору продаж Об`єкту договору здійснено за 104 443,01 грн.

Таким чином, дослідивши матеріали справи та надані заяву про зустрічне забезпечення та заперечення щодо застосування зустрічного забезпечення, суд вважає за доцільне застосувати заходи зустрічного забезпечення, запропоновані стороною ОСОБА_3 , однак суд не погоджується з розміром зустрічного забезпечення, викладеного в заяві.

З урахуванням умов договору купівлі-продажу вказаної квартири від 07.12.2017 року, суд вважає обґрунтованим розмір зустрічного забезпечення позову саме в сумі 104 443,01 грн., яка визначена в зазначеному договорі як вартість квартири, на яку накладено арешт ухвалою суду від 14.11.2018 року.

При цьому суд роз`яснює, що відповідно до ч.ч. 9, 10 ст. 154 ЦПК України особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення. Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначний судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Керуючись ст. 154 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Застосувати заходи зустрічного забезпечення шляхом зобов`язання ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_4 ) внести протягом десяти днів на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в Одеській області (Отримувач: ТУ ДСА України в Одеській області, код отримувача (ЄДРПОУ): 26302945, Банк отримувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО: 820172, № рахунку: 5435 ) грошові кошти сумою 104 443,01 грн. (сто чотири тисячі чотириста сорок три гривні 01 коп.) в якості зустрічного забезпечення відповідно до вимог ч. 4 ст. 154 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена разом із ухвалою про забезпечення позову або окремо.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом 15 днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Васильків О. В.