Постанова

Іменем України

15 травня 2019 року

м. Київ

справа № 640/8445/16-ц

провадження № 61-31745св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротуна В. М. (суддя-доповідач), Курило В. П.,

Червинської М. Є.,

учасники справи:

позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

представники позивачів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

відповідач - товариство з обмеженою відповідальністю «Сі-Пі-Ем»,

представники відповідача: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_1 , на рішення Київського районного суду

м. Харкова від 13 березня 2017 року в складі судді Зуб Г. А. та рішення Апеляційного суду Харківської області від 24 травня 2017 року в складі колегії суддів: Пилипчук Н. П., Кругової С. С., Колтунової А. І.,

В С Т А Н О В И В:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У травні 2016 року ОСОБА_1 таОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Сі-Пі-Ем» (далі - ТОВ «Сі-Пі-Ем») про стягнення пені.

Позовна заява мотивована тим, що ТОВ «Сі-Пі-Ем»є забудовником адміністративно-торгівельного центру по вул. Клочківській (кут вул. Космічної ) у м. Харкові , а позивачі є учасниками у діяльності з такого будівництва на підставі договорів від 08 вересня 2008 року № 47, 48 та від 20 листопада 2004 року № 7 (з урахуванням змін, внесених на підставі угоди від 19 вересня 2014 року). Позивачі зазначали, що строк закінчення будівництва за договором

від 20 листопада 2004 року № 7 є другий квартал 2007 року, а за договорами

від 08 вересня 2008 року № 47 та 48 є четвертий квартал 2009 року. Однак, будівництво адміністративно-торгівельного центру не закінчено.

Посилались на те, що відповідачем порушено строк виконання зобов`язань за договорами про участь у будівництві, та з урахуванням викладеного, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просили суд: стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 пеню у розмірі 139 699,64 грн, та витрати на правову допомогу в розмірі 6 213,89 грн; стягнути з відповідача на користь ОСОБА_2 пеню у розмірі 16 787,90 грн та витрати на правову допомогу в розмірі 746,11 грн.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 13 березня 2017 року в задоволенні позову ОСОБА_1 таОСОБА_2 відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суду першої інстанції виходив із того, що договори № 7, 47, 48 укладались між товариством з обмеженою відповідальністю «Макрокап Девелопмент Україна» (далі - ТОВ «Макрокап Девелопмент Україна») та позивачами, а ТОВ «Сі-Пі-Ем» учасником цих правовідносин не було. Крім того, невиконання умов договорів виникло у результаті винних дій ТОВ «Макрокап Девелопмент Україна», а не відповідача.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Рішенням Апеляційного суду Харківської області від 24 травня 2017 року рішення Київського районного суду м. Харкова від 13 березня 2017 рокускасовано, ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позову з інших підстав.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції, апеляційний суд виходив із того, що пеня визначена у пункті 7.2 договорів підлягає нарахуванню у разі порушення строку визначеного пунктом 4.2 договорів, а саме тримісячного строку з моменту здачі приміщень в експлуатацію, проте вищевказаний об`єкт в експлуатацію не здано, тому відсутні підстави для стягнення пені.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У червні 2017 рокупредставник ОСОБА_1 - ОСОБА_5 , подав до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої та апеляційної інстанцій, та передати справу на новий розгляд.

Аргументи учасників справ

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що судами неповно з`ясовано обставини справи, що мають значення для справи, а висновки не відповідають дійсним обставинам справи. Крім того, відповідачем було пропущено строк для подання заяви про перегляд заочного рішення. Також апеляційним судом не правильно розтлумачено положення договорів щодо умов стягнення пені.

Доводи особи, яка подала заперечення на касаційну скаргу

У жовтні 2017 року ТОВ «Сі-Пі-Ем»подало заперечення на касаційну скаргу, вказуючи на те, що рішення судів першої та апеляційної інстанційнеобхідно змінити, застосувати строки позовної давності та відмовити у задоволенні позову.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

На підставі підпункту 6 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України справа передана до Касаційного цивільного суду.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Судами установлено, що 08 вересня 2008 року між ТОВ «Макрокап Девелопмент Україна» та ОСОБА_1 укладено договір № 47 про участь в будівництві.

Відповідно до умов договору ТОВ «Макрокап Девелопмент Україна» здійснює спільну діяльність по будівництву адміністративно-торгового центру по індивідуальному проекту по вул АДРЕСА_2 , а позивач, як учасник, приймає участь в спільній діяльності шляхом внесення вкладу в розмірі 873 520,00 грн, що еквівалентно 180 096,00 доларів США.

На виконання умов указаного договору ОСОБА_1 було переховано ТОВ «Макрокап Девелопмент Україна» указані грошові кошти, що підтверджується відповідними квитанціями.

08 вересня 2008 року між ТОВ «Макрокап Девелопмент Україна» та ОСОБА_1 укладено договір № 48 про участь у будівництві. Відповідно до умов договору ТОВ «Макрокап Девелопмент Україна» здійснює спільну діяльність по будівництву адміністративно-торгового центру по індивідуальному проекту по вул. Клочківська АДРЕСА_2 , а позивач, як учасник, приймає участь в спільній діяльності шляхом внесення вкладу в розмірі

852 217,00 грн, що еквівалентно 175 704 доларів США.

На виконання умов указаного договору ОСОБА_1 було переховано

ТОВ «Макрокап Девелопмент Україна» вказані грошові кошти, що підтверджується відповідними квитанціями.

Відповідно до довідки від 25 вересня 2009 року № 585, виданої директором

ТОВ «Макрокап Девелопмент Україна», ОСОБА_1 виконав свої фінансові зобов`язання за вказаними договорами № 47 та № 48 у повному обсязі.

20 листопада 2004 року між закритим акціонерним товариством «Макрокап Девелопмент Україна» (далі - ЗАТ «Макрокап Девелопмент Україна») та ОСОБА_9 було укладено договір про участь в будівництві № 7, відповідно до умов договору ЗАТ «Макрокап Девелопмент Україна» здійснює спільну діяльність по будівництву адміністративно-торгового центру по індивідуальному проекту по вул . Клочківська АДРЕСА_2 , а ОСОБА_9 , як учасник, приймає участь в спільній діяльності шляхом внесення вкладу в розмірі 831 249 грн.

На виконання умов вказаного договору ОСОБА_9 було переховано

ЗАТ «Макрокап Девелопмент Україна» вказані грошові кошти, що підтверджується відповідними квитанціями та довідкою.

08 вересня 2008 року між ОСОБА_9 та позивачами було укладено угоду про відступлення вимог за договором про участь в будівництві, відповідно до якого ОСОБА_9 передає, а позивачі приймають на себе право вимоги за договором від 20 листопада 2004 року № 7, з моменту підписання даного договору, а також всі права та обов`язки учасників за договором про участь в будівництві. Долі учасників в будівництві нових учасників за договором розподіляються наступним чином: ОСОБА_1 . - 67 %, ОСОБА_2 . - 33 %.

Як передбачено статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до умов договору від 20 листопада 2004 року № 7 строк закінчення будівництва визначений другим кварталом 2007 року, а до умов договорів № 47 та 48 четвертий квартал 2009 року.

19 вересня 2014 року між ТОВ «Макрокап Девелопмент Україна», ТОВ «Сі-Пі-Ем» та позивачами були укладені угоди про заміну сторони в зобов`язанні за договорами про участь у будівництві №7, № 47 та № 48, відповідно до яких всі права та обов`язки забудовника ТОВ «Макрокап Девелопмент Україна» переходять до ТОВ «Сі-Пі-Ем», та відповідач повинен виконати вимоги учасника, які витікають з указаних договорів.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушення умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина перша статті 612 ЦК України).

Відповідно до частин першої, третьої статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно зі статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Відповідно до статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору (стаття 638 ЦК України).

Відповідно до пункту 7.2 договорів про участь у будівництві у разі несвоєчасної передачі приміщення «учаснику», «забудовник» виплачує останньому пеню в розмірі 0,01 % від виплаченої ним суми за кожен день прострочення.

Порядок та строки передачі приміщень визначені розділом 4 договорів.

Згідно з пунктом 4.2 договорів про участь у будівництві забудовник зобов`язаний протягом 3 місяців з моменту здачі об`єкта в експлуатацію надати приміщення до передачі, про що повідомити учасника письмово, шляхом направлення рекомендованого листа на адресу, зазначену в цьому договорі або заяві учасника. Моментом пред`явлення приміщення до передачі є дата направлення повідомлення забудовника про готовність передачі.

За таких обставин, апеляційний суд, скасовуючи рішення суду першої інстанції та ухвалюючи нове рішення, на підставі належним чином оцінених доказів, з урахуванням вищевикладених вимог закону, встановивши, що за змістом угод про заміну сторони в зобов`язанні за договорами про участь в будівництві № 7, № 47, № 48 усі права та обов`язки забудовника ТОВ «Макрокап Девелопмент Україна» перейшли до відповідача, та урахувавши, що пеня, визначена пунктом 7.2 підлягає нарахуванню тільки після порушення тримісячного строку з моменту здачі приміщень в експлуатацію, дійшов правильного висновку про відмову в задоволенні позову, оскільки відсутні підстави для стягнення пені.

Доводи касаційної скарги про те, що відповідачем було пропущено строк для подання заяви про перегляд заочного рішення є безпідставними, оскільки заяву про перегляд заочного рішення було подано відповідачем у десятиденний строк з моменту отримання копії заочного рішення суду першої інстанції.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 , залишити без задоволення.

Рішення Апеляційного суду Харківської області від 24 травня 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Коротун

В. П. Курило

М. Є. Червинська