Ухвала

29 березня 2019 року

м. Київ

справа № 619/3384/14-ц

провадження № 61-5778ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 11 квітня 2016 року та постанову Харківського апеляційного суду від 7 лютого 2019 року у справі за позовом прокурора Дергачівського району Харківської області в інтересах держави в особі Державного агентства лісових ресурсів України, Державного підприємства «Харківська лісова науково-дослідна станція» до ОСОБА_1 , відділу у Дергачівському районі Головного управління Держгеокадастру

у Харківській області (відділ Держземагенства у Дергачівському районі Харківської області), Дергачівської районної державної адміністрації

Харківської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Малоданилівська селищна рада Дергачівського району Харківської області, про визнання недійсними розпорядження та державного акта на право власності на земельну ділянку, витребування земельної ділянки у добросовісного набувача,

ВСТАНОВИВ:

17 березня 2019 року подана касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 11 квітня 2016 року та постанову Харківського апеляційного суду від 7 лютого 2019 року, повний текст якої складено 8 лютого 2019 року.

Відповідно до статті 390 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів

з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник

справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Касаційна скарга на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 11 квітня 2016 року та постанову Харківського апеляційного суду

від 7 лютого 2019 року подана з пропущенням встановленого законом строку

на касаційне оскарження і ОСОБА_1 заявляє клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, проте не надає доказів, які свідчать про поважність причин пропуску строку касаційного оскарження, зокрема доказів, що підтверджують дату отримання копії постанови суду апеляційної інстанції, що оскаржується.

За таких обставин касаційна скарга відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України залишається без руху з наданням ОСОБА_1 права надати протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали відповідні докази. Якщо заявником

у встановлений судом строк не буде подано доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, це є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі, зокрема, повинно бути зазначено: повне найменування (для юридичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження.

У касаційній скарзі не зазначено усіх учасників справи, а саме: Державне агентство лісових ресурсів України та Дергачівську районну державну адміністрацію Харківської області, їх місцезнаходження.

Заявником не надано копій касаційної скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, як це передбачено пунктом 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України.

За таких обставин ОСОБА_1 необхідно подати до Верховного Суду уточнену касаційну скаргу з відповідними виправленнями, надавши копії касаційної скарги та додані до неї матеріали відповідно до кількості учасників справи.

ОСОБА_1 у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України не додав до касаційної скарги документ, що підтверджує сплату судового збору

у встановлених порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення його від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

У даному позові заявлено дві вимоги немайнового (про визнання недійсними розпорядження та державного акта на право власності на земельну ділянку) і майнового (про витребування земельної ділянки у добросовісного набувача) характеру.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з підпунктами 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у редакції, чинній на час подання позову, за подання до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового сбору становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн) та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати(3 654 грн), а немайнового характеру - 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн).

За таких обставин при поданні позовної заяви за дві вимоги немайнового характеру судовий збір підлягав сплаті у розмірі 487 грн 20 коп. (243,60+243,60), відповідно за подання касаційної скарги у цій частині ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 974 грн 40 коп. (487,20х200%).

Розмір судового збору за подання позовної заяви про витребування земельної ділянки визначається з урахуванням вартості спірного майна. Ціна позову визначається на день подання позову і саме з такої ціни позову визначається розмір судового збору, що підлягає сплаті.

Подана касаційна скарга та зміст судових рішень не містять відомостей щодо ціни позову, що унеможливлює визначення розміру судового збору щодо вимоги майнового характеру.

За таких обставин ОСОБА_1 необхідносплатити судовий збір за подання касаційної скарги за вимогу майнового характеру, виходячи з 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру, яка становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн) та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (3 654 грн). Судовий збір у розмірі 243,60 грн сплачувався за подання до суду позовної заяви майнового характеру у разі, якщо 1 відсоток ціни позову становив менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, а у розмірі 3 654 грн - якщо 1 відсоток ціни позову становив більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Судовий збір за подання касаційної скарги має бути зараховано за платіжними реквізитами: отримувач коштів - УК у Печерському районі/Печерський район, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача - 6007, код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку - 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

На підтвердження сплати судового збору заявнику необхідно надати відповідний документ або документ, що підтверджує підстави звільнення його від сплати судового збору.

Оскільки касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, вона відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України залишається без руху.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 11 квітня 2016 року та постанову Харківського апеляційного суду від 7 лютого 2019 року залишити без руху.

Надати заявнику десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

Якщо заявником у встановлений судом строк не буде подано доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, це є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження.

У разі невиконання у встановлений судом строк інших вимог цієї ухвали, касаційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Карпенко