Ухвала

22 травня 2019 року

м. Київ

справа № 638/9073/16-ц

провадження № 61-9470ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Крата В. І. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2017 року та постанову Харківського апеляційного суду від 09 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області - Клопотов Станіслав Давидович, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Звєрєв Андрій Миколайович, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харченко Інна Анатоліївна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, визнання угод недійсними, витребування майна з чужого незаконного володіння та виселення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 через засоби поштового зв`язку подала 07 травня 2019 року до Верховного Суду з касаційною скаргою на заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2017 року та постанову Харківського апеляційного суду від 09 квітня 2019 року.

На підставі касаційної скарги ОСОБА_1 не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження. Як свідчить аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, в порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України, до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

У клопотанні, яке міститься у касаційній скарзі, ОСОБА_1 просить звільнити її від сплати судового збору за подання касаційної скарги, мотивуючи скрутним майновим станом. ОСОБА_1 зазначає, що: є студенткою 5 курсу медичного факультету денної форми навчання; навчається за рахунок коштів державного бюджету; доходів не має, крім матеріальної допомоги батьків, які фактично її утримують; батько є пенсіонером з 2016 року за вислугою років у МВС України та отримує пенсію; інших доходів сім`я не має; має брата, який навчається у школі; кошти за подачу апеляційної скарги збирали зусиллями усієї сім`ї. На підтвердження указаних обставин до клопотання додано довідку, видану Харківським національним медичним університетом № 879 від 22 квітня 2019 року; копію довідки від 08 лютого 2019 року, виданої ЖК «Холодногірський-5» про склад сім`ї; копію посвідчення ОСОБА_2 серії НОМЕР_1 та пенсійного посвідчення № НОМЕР_2; копію свідоцтва про народження ОСОБА_1 ; довідку Головного управління Пенсійного Фонду у Харківській області № 2160 від 24 квітня 2019 року про розмір пенсії ОСОБА_2 за квітень 2019 року.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони. Аналіз клопотання про звільнення від сплати судового збору свідчить, що вказані обставини не можуть вважатись достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки не характеризують майновий стан ОСОБА_1 . Такими документами, наприклад, можуть бути довідки про доходи (зокрема і фіскальних органів), про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо. Тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

За таких обставин, особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно сплатити судовий збір.

У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно підпунктами 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день пред`явлення позову - 2016 рік) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становила 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

За змістом частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

На підставі вищенаведеного, розмір судового збору за подання позову майнового характеру становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 551,20 грн та не більше 6 890 грн. За подання позову немайнового характеру судовий збір становив 551,20 грн за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

У частині четвертій статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Таким чином, за подання касаційної скарги розмір судового збору за вимогами майнового характеру, становить не менше 1 102,40 грн та не більше 13 780 грн. За подання касаційної скарги розмір судового збору за вимогами немайнового характеру, становить 2 204,80 грн (551,20 грн * 200 % * 2 вимоги немайнового характеру).

Аналіз скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціни позову щодо вимог майнового характеру (визнання права власності та витребування квартири), а тому неможливо встановити розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру.

Як наслідок ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги за вимогами немайнового характеру 2 204,80 грн, а за подання касаційної скарги за вимогами майнового характеру - самостійно визначити розмір судового збору тасплатити його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості спірного майна, не менше 1 102,40 грн та не більше 13 780 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або сплачено до УК у Печерському районі (Печерс. р-н) 22030102, код ЄДР: 38004897 , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055), символ звітності банку - 207. Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 136, 185, 260, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2017 року та постанову Харківського апеляційного суду від 09 квітня 2019 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. І. Крат