Справа №:755/2698/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" лютого 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Астахової О.О.,

при секретарі Якименко Т.С.

розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід головуючого у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води,

в с т а н о в и в :

Відповідач ОСОБА_1 заявив відвід судді Арапіній Н.Є. у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води.

Мотивуючи тим, що 09 листопада 2018 року суддя зобов'язала представника позивача надати докази на підтвердження наявності заборгованості, хоча відповідачем на підтвердження належного виконання договору про реструктуризацію заборгованості надано суду відповідну інформацію, що на думку відповідача викликає сумніви в неупередженості або безсторонності судді.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 01 лютого 2019 року заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Арапіній Н.Є. визнано необґрунтованою, а провадження по справі зупинено на час розгляду заяви про відвід судді Арапіній Н.Є.

За даними протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 лютого 2019 року заяву про відвід визначено для розгляду судді Дніпровського районного суду м. Києва Астаховій О.О. і передано судді у провадження 22 лютого 2019 року.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове за сідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

А відтак, розгляд заяви проводиться без виклику учасників справи.

Дослідивши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Арапіній Н.Є., матеріали справи №755/2698/18 за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Зміст заяви про відвід головуючому фактично зводиться до того, що відповідач не погоджується із процесуальним рішенням суду у справі, а саме щодо прийняття суддею відповідних процесуальних документів та вчинення інших процесуальних дій під час розгляду цивільної справи.

Разом з тим, у розумінні ч. 4 ст. 36 ЦПК Україна, вказані обставини не є підставою для відводу суду та не можуть оціночно визначатись як сумніви у її об'єктивності та упередженості при розгляді цивільної справи, а можуть бути вирішенні у визначеному процесуальним законодавством порядку шляхом оскарження процесуальних рішень суду ухвалених у даній справі.

Більше того, відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов'язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Отже, відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов'язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об'єктивності судді.

Наведені ОСОБА_1 у заяві про відвід обставини не можуть слугувати підставами для відведення судді як такі, що викликають сумнів у її неупередженості, оскільки підстав, передбачених ст.ст. 36, 37 ЦПК України суду не надано та невстановлено.

Будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість судді в результаті розгляду справи або наявність обставин, які викликають сумнів у її неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не убачається.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Європейський суд з прав людини за результатами розгляду справ «Мироненко і Мартенко проти України», «Олександр Волков проти України» зазначив, що при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об'єктивно обґрунтованими, іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість.

Враховуючи вищевикладене,обставини, на які посилається відповідач, як на підставу для відводу головуючому не є підставами для відводу складу суду у розумінні ст. 36 ЦПК України є надуманими, що не дає підстав вважати, про існування обставин, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді, а тому заява про відвід головуючому судді Арапіній Н.Є. задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 38-40, 260, 261, 353 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про відвід головуючого у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

С у д д я: О.О. Астахова