Справа № 549/73/19
Провадження № 2/549/49/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2019 року Чорнухинський районний суд Полтавської області

в складі: головуючого - судді Глущенко Н.М.

за участю : секретаря судових засідань - Бибик О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду смт. Чорнухи справу за позовом Акціонерного товариства комерційного банку "ПриватБанк" (далі - Приватбанк) до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з вказаним позовом, який обґрунтовував тим, що ОСОБА_1 звернувся до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву №б/н від 19.09.2011 року, згідно якої отримав кредит в розмірі 1000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом, але всупереч укладеному договору відповідач порушував строки погашення кредиту та процентів, в зв`язку з чим станом на 16.01.2019 року має заборгованість в розмірі 11639,50 грн., в т.ч.: 511,24 грн. - тіло кредиту, 577,01 - нараховано відсотків за користування кредитом, 9520,80 грн. - по пені, 500 грн. - штраф (фіксована частина) і 530,45 грн. - штраф (процента складова).

Посилаючись на вказане просив стягнути з відповідача цей борг та понесені судові витрати.

У судове засідання представник позивача не з`явився, надав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив розглядати справу за його відсутності на підставі наявних в матеріалах справи доказі. Також зазначив, у разі неявки в судове засідання Відповідача, що належним чином повідомлений, від якого не надійшло заяви про причини неявки, або якщо причини неявки, зазначені в заяві, будуть визнані судом не поважними просив розглядати справу у заочному порядку.

Відповідач ОСОБА_1 в судові засідання, призначені на 09.04.2019 року, та 15.05.2019 року до суду не з`явився.

Рекомендовані листи з судовими повістками, направлені за адресою реєстрації відповідача повернуті до суду в зв`язку з закінченням терміну зберігання.

Відповідно до п.4,ч.8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Таким чином, відповідач ОСОБА_1 згідно вимог п.4, ч.8 ст. 128 ЦПК України вважається таким, що був повідомлений належним чином про час і місце судового засідання.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України, суд може розглянути справу за відсутності позивача, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Дослідивши матеріали справи, суд знаходить позов таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 19.09.2011 року між сторонами укладено кредитний договір, за умовами якого банк надав відповідачу грошові кошти в сумі 1000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом.

Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту банк керується п. 2.1.1.2.3, п. 2.1.1.2.4 Умов та Правил надання банківських послуг, де зазначено, що клієнт дає свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку і клієнт дає право банку в будь-який момент змінити (зменшити або збільшити) кредитний ліміт.

Підписання даного договору є прямою і безумовною згодою позичальника щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, встановленого банком, відповідно до п. 2.1.1.2.4 Умов та Правил надання банківських послуг.

Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана анкета-заява разом з "Умовами надання банківських послуг", "Правилами користування платіжною карткою" та "Тарифами банку" , складає між ним та банком договір, що підтверджується підписом у анкеті-заяві.

Відповідно до п. 2.1.1.5.5 Умов та Правил надання банківських послуг позичальник зобов`язується погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених договором.

Пунктом 1.1.3.2.3 Умов та Правил надання банківських послуг передбачено право банку змінювати тарифи, а також інші умови обслуговування рахунків.

Відповідно п. 1.1.3.2.3 Умов та Правил надання банківських послуг банк має право вимагати дострокового виконання боргових зобов`язань в цілому або у встановленої банком долі в разі невиконання боржником своїх боргових та інших обов`язків за цим договором.

Згідно п. 1.1.3.2.2 Умов та Правил надання банківських послуг у разі порушення власником або довіреною особою вимог діючого законодавства України та/або умов даного договору та/або у разі виникнення овердрафту банк має право призупинити здійснення розрахунків по карті (заблокувати карту) та/або визнати карту недійсною до моменту усунення порушень, а також вимагати дострокового виконання боргових обов`язків в цілому або у встановленою банком часткою у разі невиконання власником або довіреною особою власника своїх боргових обов`язків та інших обов`язків за цим договором.

У відповідності до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного Кодексу.

У відповідності до вимог ст.1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальнику у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Порушення зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) - (ст.610 ЦК України).

У відповідності до вимог ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Договір є обов`язковим для виконання (ст.629 ЦК України).

З розрахунку заборгованості за договором б/н від 19.09.2011 року, який наданий позивачем вбачається, що позивач нарахував відповідачу заборгованість, загальна сума якої, станом на 16.01.2019 року становить 11639,50 грн., в т.ч.: 511,24 грн. - тіло кредиту, 577,01 - нараховано відсотків за користування кредитом, 9520,80 грн. - по пені, 500 грн. - штраф (фіксована частина) і 530,45 грн. - штраф (процента складова).

Суд приходить до висновку, що відповідач не виконує вищевказані умови кредитного договору б/н від 19.09.2011 року та має заборгованість: 511,24 грн. - заборгованість за кредитом; 577,01 грн. - заборгованість по відсоткам за користування кредитом.

Таким чином, в цій частині позов підлягає задоволенню.

В свою чергу, позовні вимоги в частині стягнення 9520,80 грн. заборгованості за пенею та комісією, задоволенню не підлягають, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, в тому числі, зміст позовних вимог.

Суд зазначає, що враховуючи вищенаведене, у разі заявлення декількох вимог, які є майновими, до змісту кожної позовної вимоги належить визначення конкретної її грошової оцінки. Тобто, у разі стягнення грошових сум, позивач повинен визначити конкретну суму, яку він просить стягнути за кожною вимогою.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч.3 ст.549 ЦК України).

Неустойка є видом забезпечення виконання зобов`язань (ч.1 ст.546 ЦК України) та правовим наслідком порушення зобов`язання (ст.611 ЦК України).

В свою чергу, з аналізу довідки про умови кредитування, Умов та правил надання банківських послуг, вбачається, що комісію позивач визначає як плату за певні свої послуги.

Таким чином, правовідносини, пов`язані із сплати пені та правовідносини, пов`язані з сплатою комісії мають різну правову природу.

В порушення вказаних норм, позивачем розмір заборгованості із пені та комісії визначено у позовній заяві разом у сумі 9520,80 грн. В розрахунку заборгованості відповідні графи мають назви «ставка пені», «сума комісії та пені», «сума комісії та пені накопичувальним підсумком».

Окремий розрахунок пені та комісії відсутній.

Відповідно до ч. 3 ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що позивачем жодним чином не обґрунтовано стягнення пені щомісячно відповідно до конкретного пункту Умов та правил надання банківських послуг, Тарифів, які визначають їх розмір, суд вважає позовні вимоги в цій частині недоведеними.

Крім того, позовні вимоги в частині стягнення 500 грн. штрафу (фіксована частина) та 530,45 грн. (процентна складова), задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч.2 ст.549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч.3 ст.549 ЦК України).

За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Пунктами 2.1.1.5.5 Умов передбачено застосування пені як виду цивільно-правової відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань по даному договору, внаслідок чого нарахування пені відбувається за кожний день прострочення.

У той самий час, згідно з пунктом 2.1.1.7.6 Умов передбачено сплату штрафів як виду цивільно-правової відповідальності за порушення строків платежів грошових зобов`язань більш ніж на 30 днів.

Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

Тому в даному випадку, стягнення штрафів буде суперечити викладеній вище забороні подвійної відповідальності.

Зі Статуту АТ КБ «ПриватБанк» вбачається, що згідно з рішенням Єдиного акціонера банку 21 травня 2018 року №519 було змінено тип банку з публічного на приватне акціонерне товариство та змінено найменування банку на акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк». АТ КБ «ПриватБанк» є правонаступником всіх прав та зобов`язань ПАТ КБ «ПриватБанк».

Відповідно до ч.2 ст.5 Закону України «Про акціонерні товариства», зміна типу товариства з приватного на публічне або з публічного на приватне не є його перетворенням. Зміна назви юридичної особи не тягне за собою правонаступництва, а лише правовий наслідок проведення державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, пов`язаних зі зміною назви.

Таким чином, факт зміни 21 травня 2018 року назви позивача з ПАТ КБ «ПриватБанк» на АТ КБ «ПриватБанк» не свідчить про відсутність у юридичної особи цивільної процесуальної дієздатності, а у його представника ОСОБА_2 повноважень на звернення до суду з позовом від імені та в інтересах АТ КБ «ПриватБанк».

Зважаючи на те, що позовні вимоги суд задовольняє частково, в загальній сумі 1088,25 грн., тобто 9,35 % то з відповідача у відповідності до ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню судовий збір в сумі 179,61 грн.

Керуючись ст.ст. 526, ч.3 ст. 549, 551, ч. 1 ст. 553, ч.1 ч.2 ст. 554, ч.1 ст.559, 610 ЦК України, ст.ст. 10 - 13, 81, 141, 176, 247 ч.2, 258, 259, 264, 265, ч.4 ст. 268, ст. 354 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позов Акціонерного товариства комерційного банку "ПриватБанк" до Акціонерного товариства комерційного банку "ПриватБанк" (далі - Приватбанк) до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) на користь Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" (м. Дніпро, вул.Набережна Перемоги, 50, ) 1088,25 грн., в т.ч.: 511,24 грн. - тіло кредиту, 577,01 - нарахованих відсотків за користування кредитомза договором №б/н від 19.09.2011 року.

Стягнути з ОСОБА_1 (ідент.номер НОМЕР_2 ) на користь Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" 179,61 гривень (сто сімдесят дев`ять ) гривень 61 копійка - витрат по сплаті судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Чорнухинський районний суд Полтавської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя