Справа № 755/9365/19
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"14" червня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби м. Київ, про звільнення майна з-під арешту,

в с т а н о в и в:

10 червня 2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» (далі - АТ «Укрсоцбанк»), в якій позивач просить суд звільнити з-під арешту нерухоме майно, яке належить АТ«Укрсоцбанк», а саме: двокімнатну квартиру НОМЕР_1, загальною площею 43,50 кв.м., житловою площею 26,50 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що накладений Дніпровським ВДВС РУЮ у

м. Києві 31 березня 2014 року в межах виконавчого провадження №42724682 та ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 липня 2012 року №2/2604/1890/2012.

Вимоги позову обґрунтовані тим, що 20 вересня 2008 року ОСОБА_1 та

АКБ «Укрсоцбанк» (правонаступником якого є ПАТ «Укрсоцбанк») уклали кредитний договір №032/29-378К за умовами якого відповідач отримав кредитні кошти в сумі 80 000,00 доларів США. Також 20 вересня 2008 року між АКБ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 ,

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 укладено Іпотечний договір відповідно до якого, на забезпечення основного зобов`язання, Іпотекодавець передав в іпотеку належне йому на праві власності майно, а саме двокімнатну квартиру НОМЕР_1, загальною площею 43,50 кв.м., житловою площею 26,50 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . У зв`язку з невиконанням боржником умов кредитного договору, 27 квітня 2019 року АТ «Укрсоцбанк» набув право власності на предмет іпотеки. Однак, позивачу стало відомо, що реалізувати власне майно на даний час неможливо, оскільки 31 березня 2014 року Дніпровським ВДВС РУЮ у

м. Києві в межах виконавчого провадження №42724682 винесено постанову про арешт майна відповідачів та оголошення заборони на його відчуження, якою накладено арешт на все нерухоме майно. Також ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 липня 2012 року №2/2604/1890/2012 було накладено арешт на 1/3 частину майна власника ОСОБА_2

14 червня 2019 року вказану позову заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 червня 2019 року.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ч. 1 ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України).

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним уст. 175 ЦПК України, а також вимогам

ст. 177 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України, з огляду на наступне.

Згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, серед іншого: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

При цьому, ст. 95 ЦПК України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про витребування доказів тощо. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). (ч.3, 5 ст.177 ЦПК України)

Так позовна заява не містить: зазначення доказів, що підтверджують обставини якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, жоден із долучених до позовної заяви документів не містить підпису представника позивача із зазначенням дати, - на підтвердження відповідності копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у позивача.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що на нерухоме майно - квартиру НОМЕР_1, загальною площею 43,50кв.м., житловою площею 26,50кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 накладено два арешти. Один - Дніпровським ВДВС РУЮ у м. Києві

31 березня 2014 року в межах виконавчого провадження №42724682, другий - ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 липня 2012 року №2/2604/1890/2012.

Згідно з п. 5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03 червня 2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» у разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VI ЦПК України.

З позовної заяви не вбачається, чи є ПАТ «Укрсоцбанк» стороною виконавчого провадження №42724682 в межах якого накладено арешт на квартиру.

Також, матеріали позовної заяви не містять відомостей щодо сторін у справі №2/2604/1890/2012, в межах якої накладено арешт Дніпровським районним судом м. Києва, що в свою чергу свідчить про відсутність викладення обставин щодо неможливості звернення позивача до суду в порядку, передбаченому статтею 158 ЦПК України.

Отже, до позовної заяви не додані всі необхідні докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, при цьому в позові не зазначено про неможливість отримання позивачем для подання до суду таких доказів та не подано вмотивоване клопотання про їх витребування.

Також суд зауважує, що в позовній заяві не коректно вказано найменування третьої особи, актуальне найменування якої - Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єктів та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, регулюються положеннями Закону України «Про судовий збір».

Положеннями пунктів 1, 2 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб та складає 1921,00 грн.

До матеріалів заяви додано квитанцію про сплату судового збору в сумі 1921,00 грн.

Проте, зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що вона фактично містить дві самостійні вимоги немайнового характеру.

Згідно вимог ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи вищевикладене, судовий збір, який підлягає сплаті, за вимогами немайнового характеру становить 3842,00 грн (1921,00 грн*2).

Отже, на виконання ухвали суду, позивач має надати суду оригінал платіжного документа про доплату судового збору в розмірі 1921,00 грн.

При зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок №0005, МФО №820019, відкритий в ГУ ДКСУ в м. Києва, отримувач УДКСУ у Дніпровському районі м. Києва.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви позивач має подати до суду позовну заяву з урахуванням наведених в даній ухвалі недоліків щодо її змісту, за неможливості долучення копій документів, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у тому числі копій документів, якими накладено арешт на майно, про звільнення якого заявлено позовні вимоги (постанови ВДВС, ухвали Дніпровського районного суду мста Києва), позивач вправі подати відповідне письмове клопотання, долучивши його до виправленої позовної заяви. Копії долучених до позовної заяви документів, оригінали яких знаходять у позивача, мають бути посвідчені із проставленням дати, а також слід долучити до позовної заяви оригінал платіжного документа про доплату судового збору в розмірі 1921,00 грн.

До виправленої позовної заяви необхідно додати її копії та копії доданих до неї документів для вручення відповідачам та третій особі.

На підставі викладеного та керуючись статтями 2, 4, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

постановив:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби м. Київ, про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху та запропонувати позивачу в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я