ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6159/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" серпня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Заставенко М.О.,

за участю:

секретаря судового засідання - Остапчук М.М.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2019 до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтований тим, що між ним та відповідачем 26 листопада 2005 року був укладений та зареєстрований шлюб у Центральному відділі державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у місті Києві, про що було зроблено актовий запис № 3365. У шлюбі у них народився син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В даний час стосунки між позивачем та відповідачем погіршились, зникло взаєморозуміння і взаємоповага, стали частими сварки, сім`я фактично припинила своє існування, оскільки вже тривалий час кожен з подружжя живе окремим життям та своїми інтересами. Протягом останніх років сімейне життя між позивачем та відповідачем поступово погіршувалося, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення шлюбних відносин. Непорозуміння між позивачем та відповідачем негативним чином впливає на психологічний стан дитини. На даний момент ведення між позивачем та відповідачем спільного господарства та сумісне проживання припинено, подальшого сенсу підтримувати сімейні відносити немає. Примирення та збереження шлюбу між сторонами не можливе з підстав фактичного припинення шлюбних відносин. Крім того перебування у шлюбі суперечить неповнолітньої дитини, виховання якого неможливо в умовах відсутності взаєморозуміння між батьками. Сторони досягли згоди щодо участі кожного в утриманні та вихованні неповнолітньої дитини після розірвання шлюбу, спорів щодо спілкування з дитиною та майнових спорів сторони не мають. Інших вимог, які можуть бути вирішені одночасно з позовом про розірвання шлюбу сторони не мають.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 05.07.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження та призначене підготовче судове засідання на 27.08.2019.

В підготовчому судовому засідання представник позивача позов підтримав, просив його задовольнити на розподілі судових витрат не наполягав.

В підготовчому судовому засідання представник відповідача зазначила про повне визнання відповідачем позову, та як наслідок просила розірвати шлюб.

Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовна заява обґрунтована та така, що підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3, ч. 4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Враховуючи, що відповідач визнав позов, суд відповідно до положень частини 3 статті 200 ЦПК України вбачає підстави для ухвалення рішення в підготовчому засіданні.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

З позовної заяви та пояснень представників, вбачається, що внаслідок відсутності порозуміння та розбіжностей у поглядах на життєві і сімейні цінності сторони втратили почуття взаємної любові та поваги і, як наслідок, не ведуть спільне господарство, не підтримують шлюбно-сімейних відносин та не проживають разом, вже тривалий час кожен з подружжя живе окремим життям та своїми інтересами.

Правовими підставами для задоволення позову є відповідні положення сімейного законодавства.

Так, відповідно до положень частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Отже враховуючи, що відповідач безумовно визнав позов і таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наявні підстави для задоволення позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Керуючись статтями 200, 206, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 26 листопада 2005 року у Центральному відділі державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №3365, між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - розірвати.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.15 ч. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Заставенко М.О.