Номер провадження 2/243/1117/2019
Номер справи 243/2272/19
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

« 04 » червня 2019 року суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Гончарова А.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації при звільненні, -

ВСТАНОВИВ:

06.03.2019 року до Слов`янського міськрайонного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ПАТ «Українська залізниця» про стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації при звільненні.

Ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 11.03.2019 року позовна заява ОСОБА_1 залишена без руху, оскільки позивачем позовну заяву не підписано та не зазначено дати її подачі.

Позивачу було надано строк для усунення недоліків терміном у 10 днів з моменту отримання копії ухвали суду.

Одночасно позивачу було роз`яснено, що в разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк, позовна заява буде вважитися неподаною і повернута позивачеві.

Копія зазначеної ухвали з супровідним листом була двічі направлена на зазначену в позовній заяві адресу позивача АДРЕСА_1 . Саме цю адресу зазначив ОСОБА_1 в позовній заяві.

Проте, до суду було повернуто конверти з ухвалою суду про залишення позовної заяви без руху. Згідно із довідкою ОСОБА_2 20) на одному конверті причиною повернення зазначено «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення», на другому конверті вказано, що ОСОБА_1 за вказаною адресою не проживає.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 6 ст. 272 ЦПК України, днем вручення судового рішення є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Строк зберігання поштового відправлення в один місяць дає можливість особі, яка подала позовну заяву, вжити заходів для отримання відправлення та ознайомлення з такою ухвалою протягом цього строку.

Крім того, в частині 1 ст. 131 ЦПК України зазначено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Однак, до суду від позивача інформації стосовно зміни місця проживання не надходило, інші засоби зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення (номер телефону, адрес електронної пошти, факс) матеріали справи не містять.

До теперішнього часу визначені ухвалою суду недоліки позивачем не усунуті.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» від 15.07.2002 року Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Так, Європейський суд з прав людини відхиляє скаргу заявника на порушення права доступу до суду, якщо він не виявив належної зацікавленості у розгляді своєї справи (остаточне рішення у справі «Каракуця проти України» від 16.05.2017р.), про що, зокрема, свідчить те, що він не звертався до суду за інформацією щодо стану її розгляду.

Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (§ 27 рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», та «Трух проти України» (ухвала) від 14 жовтня 2003 року).

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, суд приходить до висновку, що недоліки, визначені ухвалою суду від 11.03.2019 року у встановлений строк позивачем не усунуті, а тому позовна заява ОСОБА_1 до ПАТ «Українська залізниця» про стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації при звільненні, підлягає поверненню на підставі вимог ст. 185 ч. 3 ЦПК України.

Згідно викладеного, керуючись ст.ст. 185, 258-261 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації при звільненні - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду з тим самим позовом, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до суду апеляційної інстанції через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду А.О. Гончарова