Провадження № 2/643/2129/19
30.05.2019 Московський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді - Мельникової І.Д.,
за участю секретаря - Назаренко А.М.,
розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця, -
Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про стягнення боргу за кредитом спадкодавця.
В обґрунтування позову позивач посилається на те, що відповідно до укладеного договору № б/н від 21.11.2012 року ОСОБА_2 отримала кредит у розмірі 7400 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», та «Тарифами банку» складає між ним і банком Договір, що підтверджується підписом відповідача у заяві. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла. Спадкоємцем, який постійно проживав разом із спадкодкодавцем на час відкриття спадщини є ОСОБА_1 . Станом на день смерті заборгованість позичальника перед банком за кредитним договором становить 7061,72 грн., яка складається із: заборгованості за кредитом в розмірі 6978,66 грн., заборгованості по процентам за користування кредитом 83,06 грн. Банк на виконання ч. 2 ст. 1281 ЦК України 11.02.2014 року направив до Третої Харківської державної нотаріальної контори претензію кредитора. 14.02.2014 року від Другої Харківської державної нотаріальної контори була отримана відповідь, в якій зазначалося, що спадкоємці померлої ОСОБА_2 із заявами про прийняття чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не звертались та спадкова справа була заведена на підставі претензії АТ КБ "Приватбанк". 12.05.2018 ОСОБА_1 було направлено лист-претензію, згідно якої банк пред`явив свої вимоги, але ніяких дій вчинено не було. Позивач просить стягнути з відповідача, як спадкоємця боржника, заборгованість за кредитним договором б/н від 21.11.2012 у розмірі 7061,72 грн.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини своєї неявки суду не повідомив.
Суд, розглянувши матеріали справи і оцінивши наявні в справі письмові докази вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1ст. 4 ЦПК України).
Так, відповідно до умов договору № б/н від 21.11.2012 року ОСОБА_2 отримала кредит у розмірі 7400 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», та «Тарифами банку» складає між ним і банком Договір, що підтверджується підписом відповідача у заяві.
У порушення умов договору ОСОБА_2 зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконувала.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .
У зв`язку з порушеннями зобов`язань за кредитним договором, станом на дату смерті ОСОБА_2 , заборгованість становить 7061,72 грн., яка складається із: заборгованості за кредитом в розмірі 6978,66 грн., заборгованості по процентам за користування кредитом 83,06 грн.
АТ КБ «Приватбанк» 11.02.2014 року направив до Третьої Харківської державної нотаріальної контори претензію кредитора у відповідності до вимог ст. 1281 ЦК України.
Третьою Харківською державною нотаріальною конторою претензія АТ КБ "ПриватБанк" була прийнята та зареєстрована. Претензія зареєстрована в книгу обліку та реєстрації спадкових справ до спадкової справи №46/2014.
12.05.2018 ОСОБА_1 було направлено лист-претензію, згідно якої банк пред`явив свої вимоги.
Стаття 509 ЦК України передбачає, що зобов`язанням є правовідносини, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію, у т.ч. сплатити гроші, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Згідно ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ст. 608 ЦК України, зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою. Отже, якщо є спадкоємці, які вступили в спадщину, вони можуть виконати зобов`язання перед банком. Після вступу у спадщину відбувається заміна боржника у кредитному зобов`язанні і таким чином воно не припиняється.
Порядок прийняття спадщини, яка відкрилася після 1 січня 2004 року, визначений Главою 87 ЦК України.
Згідно з нормою статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України).
Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).
Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України).
Дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем спадщини визначені у частинах 3, 4 статті 1268, статті 1269 ЦК України.
Чинне законодавство розмежовує поняття прийняття спадщини (глава 87 ЦК України Здійснення права на спадкування) та оформлення спадщини (глава 89 ЦК України Оформлення права на спадщину).
Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.
Відповідно до ч. 2 ст. 1281 ЦК України, кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги.
Норма ч. 1 ст. 1282 ЦК України вказує на те, що спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину.
У відповідності до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Позивачем не надано доказів прийняття спадщини та одержання ОСОБА_1 . у спадщину майна достатньою вартістю для задоволення вимог банку і ці обставини виключають можливість задоволення позову АТ КБ «ПриватБанк» до спадкоємця боржника в порядку статті 1282 ЦК України.
Аналогічних правових висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 06.06.2018 року по справі №533/370/16-ц.
У зв`язку з наведеним вище, суд, оцінивши належним чином зібрані у справі докази та дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ПАТ КБ «ПриватБанк» з підстав, передбачених статтею 12 ЦПК України.
Згідно ст. 141 ЦПК України, витрати по сплаті судового зору віднести за рахунок позивача.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 141, 263, 265, 280 ЦПК України, суд -
У задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Суддя І.Д. Мельникова