Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/5098/18
РІШЕННЯ

іменем України

08 травня 2019 року Коростенський міськрайонний суд Житомирської області

у складі: головуючого судді Коренюка В.П.,

при секретарі Подвисоцькій Т.В.,

розглядаючи у спрощеному позовному проваджені цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , який діє також в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 , третя особа: орган опіки та піклування Коростенської міської ради Житомирської області про визнання осіб такими, що втратили право на користування житлом та зняття з реєстрації, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 , який діє також в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 , третя особа: орган опіки та піклування Коростенської міської ради Житомирської області про визнання осіб такими, що втратили право на користування житлом, а саме в будинку АДРЕСА_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та його неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з подальшим зняттям з реєстрації.

В обгрунтування вимог зазначила, що їй на праві приватної власності належить будинок АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом на спадщину за законом від 29.07.2016 року. На даний час в будинку зареєстровані відповідач ОСОБА_2 разом з неповнолітній ОСОБА_3 . Зазначає, що відповідачем порушуються її права як власника, який добровільно знятись із реєстрації із займаного приміщення не бажає, що і стало приводом для звернення до суду.

З урахуванням положень ст.274 Цивільного процесуального кодексу України при відкритті провадження вирішено провести розгляд даної справи в спрощеному позовному провадженні без виклику сторін.

Згідно з ч. 5 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Відповідач відзиву проти позову не надав, до суду не з`явився, хоча про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином.

Представник третьої особи - органу опіки та піклування Коростенської міської ради Житомирської області в судове засідання не з`явився, письмових пояснень не надали.

Суд, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами шляхом дослідження письмових доказів в матеріалах справи, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 на праві приватної власності належить будинок АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом на спадщину за законом від 29.07.2016 року (а.с.3).

З довідки про склад сім`ї та інформаційного повідомлення УДМС України в Житомирській області вбачається, що в будинку АДРЕСА_1 також значаться зареєстрованими ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.6, 17).

У зв`язку з реєстрацією та проживанням відповідача і його неповнолітнього сина порушується право позивача, як власника на вільне володіння, користування та розпорядження належним їй житлом.

Згідно із ст. 41 Конституції України, "Кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним."

Правові позиції Європейського Суду з прав людини, пункт 1 статті 8 Конвенції про захист ної прав людини та основних свобод гарантує кожній особі, окрім інших прав, право на повагу до її житла, що охоплює, насамперед, право займати житло, не бути виселеною чи позбавленою свого житла.

Відповідно до вимог статті 48 Закону України "Про власність", ст.ст.319, 321, 386 Цивільного кодексу України: "власник володіє, користується, розпоряджається своїм власним майном на власний розсуд. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Власник може вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоч би ці порушення і не були поєднанні з позбавленням володіння."

Відповідно до ст.157 Житлового кодексу України, членів сім`ї власника жилого будинку (квартири) може бути виселено у випадках, передбачених частиною першою статті 116 цього Кодексу. Виселення провадиться у судовому порядку без надання іншого жилого приміщення.

За правилами ст.116 цього Кодексу, якщо наймач, члени його сім`ї або інші особи, які проживають разом з ним, систематично руйнують чи псують жиле приміщення, або використовують його не за призначенням, або систематичним порушенням правил соціалістичного співжиття роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи в одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними, виселення винних на вимогу наймодавця або інших заінтересованих осіб провадиться без надання іншого жилого приміщення.

За правилами ст.150 Житлового кодексу України, громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Положення ст.7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" передбачає, що зняття з реєстрації місця проживання може бути здійснено на підставі рішення суду виключно про: позбавлення права власності на житлове приміщення; позбавлення права користування житловим приміщенням; про виселення; про визнання особи безвісно відсутньою; оголошення особи померлою.

ОСОБА_2 разом з неповнолітньою дитиною ОСОБА_3 в добровільному порядку знятись з реєстрації із спірного житла не бажає, чим чинить позивачу перешкоди у володінні, користуванні та розпорядженні власністю - будинком АДРЕСА_1 , на власний розсуд.

Факт відсутності проживання відповідача за місцем реєстрації у будинку АДРЕСА_1 , підтверджується актом про відсутність за місцем реєстрації ОСОБА_2 разом з неповнолітньою дитиною ОСОБА_3 (а.с.7).

Відповідно до ст. 72 Житлового кодексу України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Відповідно до статті 405 Цивільного кодексу України, члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником

На думку суду, відповідач, як батько неповнолітнього ОСОБА_3 , є його законним представником, тому користуючись правом обирати своє місце мешкання, він ним скористався.

Суд вважає, що зняття з реєстрації батька та його неповнолітнього сина, не є правочином щодо відчуження нерухомого майна, а тому права та інтереси дитини не порушуються та не звужуються.

Крім того суд враховує, що позивач та відповідач позбавлені можливості іншим шляхом вирішити питання щодо зняття з реєстрації відповідача, а тому враховуючи вищевикладене, з урахуванням не проживання відповідача тривалий час в будинку, з метою захисту права власності і права на вільне розпорядження своїм майном позивача, шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

При цьому суд враховує вільне право відповідача обирати місце проживання та вважає, що ОСОБА_2 , який діє також в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 , підлягають визнанню такими, що втратили право користування жилим приміщенням, а саме будинком АДРЕСА_1 відповідно до ст.405 ч.2 Цивільного кодексу України.

Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 141, 247, 259, 263 - 265, 268, 272 - 273 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 328, 1234, 1241, 1258, 1268, 1270, 1272, 1276 Цивільного кодексу України, ст.ст.8, 55, 124 Конституції України, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 разом з неповнолітньою дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме будинком АДРЕСА_1 .

Рішення суду може бути оскаржено до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони та учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання - АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання - АДРЕСА_2 .

Треті особи: Орган опіки та піклування Коростенської міської ради Житомирської області місцезнаходження - 11500, Житомирська область, місто Коростень, вулиця Грушевського, будинок 22.

Суддя Коростенського міськрайонного суду

Житомирської області В.П. Коренюк