УХВАЛА

16 травня 2019 року

м. Київ

справа № 756/4589/18

провадження № 61-8887ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротуна В. М. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 , на ухвалу Оболонського районного суду

м. Києва від 19 лютого 2019 року та постанову Київського апеляційного суду

від 24 квітня 2019 року за заявою ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову в справі за позовом публічного акціонерного товариства «ДТЕК Крименерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми збитків,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову в справі за позовом публічного акціонерного товариства «ДТЕК Крименерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми збитків.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 19 лютого 2019 року, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 24 квітня 2019 року, відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1

У квітні 209 року до Верховного Суду звернувся представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , з касаційною скаргою на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 19 лютого 2019 року та постанову Київського апеляційного суду

від 24 квітня 2019 року, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

У відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з таких підстав.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 20 липня 2006 року у справі «Сокуренко і Стригун проти України» вказав, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Отже, враховуючи норми ЦПК України та компетенційну складову у понятті що термін «судом, встановленим законом», Верховний Суд встановив, що повноваження розглядати питання, які виходять за межі компетенції суду касаційної інстанції є помилковим (Рішення Європейського суду з прав людини від 15 травня 2012 року ТОВ «Фірма Верітас» проти України).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку:ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6-8, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Оскарження в касаційному порядку судового рішення щодо скасування забезпечення позову, відмови в скасуванні чи заміні заходів забезпечення позову або відмови у забезпеченні позову (пункт 4 частини першої статті 353 ЦПК України) не передбачено.

За приписами пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо: касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

За викладених обставин, слід відмовити у відкритті касаційного провадження відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України.

Керуючись пунктом 2 частини першої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 , на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 19 лютого 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 24 квітня 2019 року за заявою ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову в справі за позовом публічного акціонерного товариства «ДТЕК Крименерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми збитків.

Копію ухвали разом з доданими до скарги матеріалами повернути особі, яка подавала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Коротун