Справа № 635/5502/18
Провадження № 2/635/960/2019
13 травня 2019 року смт Покотилівка
Харківський районний суд Харківської області
в складі: головуючого судді Назаренко О.В.
при секретарі Літінської Г.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
07 серпня 2018 року до Харківського районного суду Харківської області надійшов зазначений позов, в якому позивач просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 03 березня 1990 року Люботинською міською радою Харківського району Харківської області, актовий запис №32. Обгрунтовує позов тим, що шлюб між ними зареєстровано 03 березня 1990 року Люботинською міською радою Харківського району Харківської області, актовий запис №32. Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Спільне життя не склалося у зв`язку із різними поглядами на сімейне життя, внаслідок чого втрачені почуття любові та поваги один до одного, взаєморозуміння, шлюбно-сімейні стосунки фактично припинені з 2013 року, з того часу спільне господарство не ведуть, проживають окремо. Примирення між ними категорично неможливе. Майновий спір відсутній.
31 жовтня 2018 року на адресу Харківського районного суду Харківської області надійшла інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) відповідача, отримана в порядку ч.6 ст.187 ЦПК України .
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 02 листопада 2019 року провадження у справі за вищевказаною позовною заявою відкрито в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.
На підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 25 лютого 2019 року підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, закрито та справа призначена до розгляду по суті.
Позивач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, надала до суду письмову заяву, в якій просить розглядати справу в її відсутність, у разі неявки відповідача не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку.
Відповідач ОСОБА_2 повторно не з`явився у судове засідання, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся своєчасно і належним чином шляхом розміщення оголошення на офіційному веб - сайті судової влади України, причини неявки суду не повідомив. Відзив не надав. Будь яких заяв та клопотань від відповідача не надходило.
За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою позивача, наданою нею у письмовій заяві про розгляд справи без її участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, який належно повідомлявся про судове засідання, у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.
В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Розглянувши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.
Сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 03 березня 1990 року Люботинською міською радою Харківського району Харківської області, актовий запис №32, що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 .
Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають.
Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
У відповідності із ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберегти шлюб з відповідачем.
У відповідності із положеннями ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Приймаючи до уваги пояснення позивача у позовній заяві, враховуючи, що сім`я існує формально, сімейно - шлюбні відносини припинені з 2013 року, суд вважає, що причини, які спонукають наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Тобто, при розірванні шлюбу особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право зберегти спільне або дошлюбне прізвище. Це право може бути реалізовано лише у момент припинення шлюбу у разі його розірвання. В іншому разі зміна прізвища здійснюється у встановленому порядку відповідно до Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, Порядку розгляду заяв про зміну імені (прізвища, власного імені, по батькові) фізичної особи.
Згідно до п. 8 ст. 235 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.
Позивач ОСОБА_3 зазначила в позові своє бажання після розірвання шлюбу прізвище « ОСОБА_3 » залишити без змін.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Частиною 3 статті 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Судові витрати зі сплати судового збору, що документально підтверджені, у розмірі 704, 80 гривень залишити за рахунок позивача .
Керуючись ст. ст. 19, 76, 81, 141, 247, 259, 263-265, 273, 280-284, 354 ЦПК України, суд, -
позов ОСОБА_3 - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , зареєстрований 03 березня 1990 року Люботинською міською радою Харківського району Харківської області, актовий запис №32 - розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвище позивача ОСОБА_3 залишити без змін - « ОСОБА_3 ».
Судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 704, 80 гривень залишити за рахунок позивача - ОСОБА_3 .
Роз`яснити сторонам, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
На підставі ч. 4 ст. 268 ЦПК України повне рішення складено і підписано без його проголошення 13 травня 2019 року.
Відомості, що не проголошуються:
позивач - ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ;
відповідач: ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 .
Суддя О.В.Назаренко