Справа № 466/7960/19
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

02 жовтня 2019року м. Львів

Суддя Шевченківського районного суду м. Львова Свірідова В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по сплаті індексу інфляції та трьох відсотків річних,-

установила:

01жовтня 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по сплаті індексу інфляції та трьох відсотків річних.

У вказаній позовній заяві наявні вимоги майнового характеру.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Дослідивши зміст позовної заяви встановлено, що ОСОБА_1 просить звільнити її від сплати судового збору у зв`язку з скрутним матеріальним становищем, оскільки вона навчається в університеті на денній формі навчання на платній основі, тому не має змоги працювати. Крім того, помер її батько і мати змушена самостійно її утримувати з дитячих років. У власності в неї немає цінного майна. Вона не отримує ніяких доходів.

Згідно ч.1 ст.136 ЦПК України, ч.ч.1, 2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до частини 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті, саме:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Звільнення від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених статтею 136 ЦПК України, та статтею 8 Закону України «Про судовий збір», є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).

Звільнення, зменшення, відстрочення, розстрочення сплати судового збору є правом суду, не його обов`язком, а сторона повинна довести суду таку необхідність.

На підтвердження свого клопотання про звільнення від сплати судового збору, позивач покликається на скрутне матеріальне становище, а саме навчання в університеті на денній формі навчання на платній основі, не працює, у власності в неї немає цінного майна, вона не отримує ніяких доходів, однак до матеріалів долучено копію виписки по надходженням по картці НОМЕР_1 , з якої вбачається 04.06.2019 на її картку було зараховано 4000,00гривень.

При цьому чинним законодавством не передбачено звільнення позивача від сплати судового збору за подання позову про стягнення заборгованості по сплаті індексу інфляції та трьох відсотків річних, а тому посилання позивача на ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», як за підставу звільнення від сплати судового збору є помилковими.

Вважаю, що дану позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 768,40гривень.

Згідно частин 1, 2 статті 185 ЦПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву залишити без руху, надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків, а саме: подати оригінали квитанцій, що підтверджують оплату судового збору (Отримувач коштів ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, Код ЄДПРОУ отримувача 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA6013007, Код класифікації доходів бюджету 22030106), що повинен додаватися до позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя, -

постановив:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по сплаті індексу інфляції та трьох відсотків річних.

Надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме сплатити судовий збір за подану позовну заяву.

Роз`яснити позивачу, що в разі виконання у встановлений строк вимог ухвали, визначених статтями 175 і 177 цього ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала не підлягає оскарженню.

Суддя: В. В. Свірідова