Справа №639/7463/17
Провадження №2/639/134/19
19 вересня 2019 року Жовтневий районний суд м. Харкова
в складі: головуючого - судді Баркової Н.В.,
за участю секретарів - Кузнецової (Тіщенко) А.О., Волкової С.І.,
представників позивача - ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: П`ята Харківська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин та усунення від права спадкування за законом,-
Позивач ОСОБА_2 звернувся до Жовтневого районного суду м. Харкова з позовом, який в подальшому був уточнений, до відповідача ОСОБА_3 , в якому просить встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що він є рідним сином ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ; усунути відповідача від права спадкування за законом, як спадкоємця першої черги після померлого ОСОБА_4 .
У зв`язку з викладеним, позивач вимушений звернутися до суду з даним позовом.
28.12.2017 року позовна заява ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Харкова прийнята до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі, яка призначена до розгляду в підготовчому засіданні .
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 29.01.2018 року прийнято до розгляду уточнену позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин та усунення від права спадкування за законом. Відкладено підготовче засідання.
Також ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 10.05.2018 року прийнято до провадження уточнений позов.Заяву представника позивача ОСОБА_1 про залучення П`ятої Харківської державної нотаріальної контори до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - задоволено.Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - П`яту Харківську державну нотаріальну контору. Клопотання представника позивача ОСОБА_1 про витребування доказів - задоволено. Зобов`язано Харківську державну нотаріальну контору №5 надати суду належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи №107/2013 з наступною інформацією:чи подавалися заяви про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та за життя проживав за адресою: АДРЕСА_1 , якщо так, то хто звертався з такими заявами, чи складався заповіт і на чию користь, чи видавались свідоцтва про право на спадщину і яким особам, а також зобов`язано надати відповідні інформаційні довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори).
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 15.08.2018 року підготовче провадження у цивільній справі за вказаним позовом закрито та призначено справу до судового розгляду.
19.09.2018 року ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_12 про виклик свідків у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа П`ята Харківська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин та усунення від права спадкування за законом. Викликано в судове засідання свідків: ОСОБА_13 , ОСОБА_14 .
18.09.2019 року на адресу суду від представника позивача ОСОБА_15 надійшли письмові пояснення, в яких остання просить задовольнити позовні вимоги повному обсязі.
У судовому засіданні представники позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_15 та ОСОБА_12 позовні вимоги підтримали, просили задовольнити у повному обсязі, посилаючись на викладені у позовній заяві обставини, в подальшому надали письмові пояснення.
Належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи відповідач ОСОБА_3 , згідно вимог ст. 128 ЦПК України, у підготовчі та судові засідання повторно не з`явилася, в порушення ч. 3 ст. 131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомила, відзиву не надала, у зв`язку з чим на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Харкова від 22.10.2018 року проведено заочний розгляд даної справи згідно з вимогами ст.ст. 280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.
Представник третьої особи П`ятої Харківської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, надав заяву, в якій просив розглянути вказану цивільну справу у його відсутність та прийняти рішення на розсуд суду.
Суд, дослідивши письмові докази, допитавши свідків, приходить до наступних висновків.
Судовим розглядом встановлено, що « ОСОБА_16 » (російською мовою) народився ІНФОРМАЦІЯ_6 , про що зроблений відповідний актовий запис №355 та підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 10.01.1969 року. Батьками зазначені « ОСОБА_4 и ОСОБА_3 » (російською мовою) (а.с. 5, 88).
Особисті данні позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , підтверджуються паспортом серії НОМЕР_2 , виданим 1 МВМ Жовтневого РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 23.11.2000 року, РНОКПП: НОМЕР_3 (а.с.6-8, 89-90).
Разом з тим, російською мовою - « ОСОБА_3 » народилася ІНФОРМАЦІЯ_7 , про що зроблений відповідний актовий запис №12/13 та підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 виданого 13.06.1973 року. Батьками зазначені російською мовою - « ОСОБА_4 и ОСОБА_3 » (а.с. 91).
Як вбачається з копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_5 , виданого 25.07.1978 року, шлюб між, « ОСОБА_4 и ОСОБА_3 » (російською мовою) розірвано 25.07.1978 року, про що зроблений відповідний актовий запис №847 (а.с.31, 92).
Згідно з копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_6 , виданого 28.11.2007 року, шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_21 розірвано 28.11.2007 року, про що зроблено відповідний актовий запис №439 (а.с.98).
Як вбачається з копії домової книги за адресою: АДРЕСА_1 ,- « ОСОБА_4 » (російською мовою) ІНФОРМАЦІЯ_5 , постійно проживав за вказаною адресою (а.с.100).
Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_7 , виданого повторно 06.06.2014 року, ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зроблений відповідний актовий запис №14 (а.с.9, 81).
Особисті данні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , підтверджуються паспортом серії НОМЕР_8 виданим Жовтневий РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 22.12.2000 року (а.с.30).
ОСОБА_2 , після смерті свого батька ІНФОРМАЦІЯ_9 року звернувся до П`ятої Харківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини (а.с.79).
З повідомлення П`ятої ХДНК за вих. №1384/01-16 вбачається, що за даними перевірки архівних матеріалів, що знаходяться на зберіганні у справах П`ятої ХДНК, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , була заведена спадкова справа №107/2013 року. Вказані відомості підтверджуються Інформаційними довідками зі Спадкового реєстру (а.с.74-77, 82-87).
Як вбачається з листа П`ятої Харківської державної нотаріальної контори від 07.03.2019 року за №410/02-14, було розглянуто вимоги зареєстрованої у журналі реєстрації вхідної кореспонденції за №294/02-14 від 04.02.2019 року заяви представника ОСОБА_1 , яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_2 , щодо надання відомостей про надходження до нотаріальної контори заяв спадкоємців померлого ОСОБА_4 , по суті реалізації їх спадкових прав на майно спадкодавця, з проханням визначення кола спадкоємців та про надання роз`яснень у правовій площині фактичного порядку оформлення спадкових прав, за відповідних юридичних умов, яку заявником було подано до нотаріальної контори під час особистого прийому та розглянувши матеріали спадкової справи № 107/2013р., заведеної після померлого ОСОБА_4 , П`ята Харківська державна нотаріальна контора, повідомила, що спадкову справу № 107/2013р. після померлого ІНФОРМАЦІЯ_10 ОСОБА_4 було заведено П`ятою Харківською нотаріальною конторою на підставі зареєстрованої у книзі обліку та реєстрації спадкових справ нотаріальної контори 18.02.2013 року за № 211 заяви сина спадкодавця, ОСОБА_2 , про прийняття ним спадщини після спадкодавця. 26.09.2015 року до П`ятої Харківської ДНК засобами поштового зв`язку надійшла оформлена прописом, як від імені заявника ОСОБА_2 заява на 1 аркуші без додатків, щодо видачі на ім`я заявника свідоцтва про право на спадщину після його померлого батька, на 1/2 частку у праві власності на житловий будинок за АДРЕСА_1 , яку було зареєстровано у книзі обліку вхідних документів за №1612/02-14. Справжність підпису на вказаній заяві у встановлений законодавством спосіб засвідчено не було, будь-яких документів до заяви не додавалося. 27.08.2018 року до П`ятої Харківської ДНК засобами поштового зв`язку надійшла оформлена з застосуванням технічних засобів машинопису, як від імені заявника ОСОБА_2 заява, щодо видачі на ім`я заявника свідоцтва про право на спадщину після його померлого батька, на житловий будинок за АДРЕСА_1 , яку було зареєстровано у книзі обліку вхідних документів за №1462/01-16. Справжність підпису на вказаній заяві у встановлений законодавством спосіб засвідчено не було, будь-яких документів до заяви не додавалося. Будь-яких заяв від інших спадкоємців померлого ІНФОРМАЦІЯ_10 ОСОБА_4 , станом на теперішній час не надходило, що підтверджується відомостями опрацьованих за період з 22.10.2012 року по теперішній час, записів книг обліку та реєстрації спадкових справ нотаріальної контори, що не може бути доказом відсутності інших спадкоємців на майно спадкодавця, зокрема дочки спадкодавця - ОСОБА_3 , яка зокрема також прийняла спадщину у альтернативний спосіб, що закріплено у положеннях ст.1268 Цивільного кодексу України.Повідомлено, що доведені усно відомості про те, що дочка була зареєстрована з батьком але фактично постійно мешкала у іншому місті та не надавала догляд людині похилого віку, як достеменний доказ, факту не прийняття спадщини дочкою спадкодавця ОСОБА_3 , яку було зареєстровано разом зі спадкодавцем на дату смерті її батька та як підставу усунення її від спадкування, не може бути врахований при визначенні кола спадкоємців, оскільки цей факт, що має юридичне значення може бути закріплений виключно у рішенні суду, яке набрало законної сили, тому, запропоновано звернутися до Жовтневого районного суду м. Харкові з відповідною заявою окремого провадження та надати можливість суду дослідити надані докази та пояснення і інші відомості в ході судового провадження і закріпити їх юридично, надавши їм оцінку. Крім того, роз`яснено право на повторне звернення до нотаріальної контори з питання оформлення спадкових прав на майно після спадкодавця, після звернення до Жовтневого районного суду м. Харкова із відповідною заявою та після ухвалення судом відповідного рішення суду оскільки аналіз вищезазначених обставин, відноситься до виключної компетенції судів (а.с.181).
Відповідно до копії акту від 05.02.2019 року, складеного майстром дільниці №18 приватного сектору Новобаварського району м. Харкова та за підписами ОСОБА_23 , ОСОБА_24 та ОСОБА_25 , засвідчено той факт, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , паспорт серії НОМЕР_9 , виданий Жовтневим РВ ГУМВС України в Харківській області, 22.05.2014 року, за адресою: АДРЕСА_1 фактично не проживає в період з січня 2000 року по теперішній час (а.с.182).
Допитана у судовому засіданні у якості свідка ОСОБА_13 , сусідка позивача, пояснила суду, що добре знайома з позивачем та знала його померлого батька. Сестру позивача - ОСОБА_3 свідок бачила за адресою проживання позивача 3-4 роки тому, оскільки вона за цією адресою не проживає. До смерті батька позивача ОСОБА_4 , який хворів, доглядав його син, невістка ОСОБА_28 та онуки.
Свідок ОСОБА_14 , яка проживає по АДРЕСА_3 з народження і доводиться сусідкою позивачу, у судовому засіданні пояснила, що дійсно ОСОБА_4 - батько позивача проживав до смерті по АДРЕСА_1 , хворів. При цьому ОСОБА_29 здійснював догляд за хворим батьком як і його дружина ОСОБА_28 . Відповідача ОСОБА_3 свідок давно за вказаною адресою не бачила, остання за місцем реєстрації не проживає, за ОСОБА_32 догляд не здійснювала.
15.12.2017 року набув чинності ЦПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 року і п.9 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 року передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією кодексу.
Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до статті 12 ЦПК України та згідно з ч.ч. 1, 5 та 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Частиною 2 статті 78 ЦПК України зазначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до положень Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вимога про встановлення факту, що має юридичне значення, розглядається, якщо такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.
Досліджені судом докази вказують на те, що у позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_4 відрізняються написання прізвищ українською мовою «ОСОБА_3» і «ОСОБА_3», що пов`язано із їх перекладом з російської на українську мову, однак в судовому засіданні на підставі досліджених доказів встановлено, що дійсно ОСОБА_2 доводиться рідним сином ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки всі інші дані вказаних осіб у наданих суду документах на підтвердження спорідненості співпадають, а також співпадають адреси реєстрації позивача та його померлого батька, їх сімейні стосунки підтверджені показаннями свідків. Вказаний факт має юридичне значення, оскільки від встановлення даного факту залежить можливість позивача скористатись його правом на отримання спадщини після батька. Отже суд приходить до висновку про наявність підстав для встановлення факту родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 є рідним сином ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Разом з тим, частинами першою та другою статті 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно зі статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Відповідно до частини третьої статті 1224 ЦК України, не мають права на спадкування за законом батьки (усиновлювачі) та повнолітні діти (усиновлені), а також інші особи, які ухилялися від виконання обов`язку щодо утримання спадкодавця, якщо ця обставина встановлена судом.
Згідно з ч. ч. 5, 6 статті 1224 ЦК України передбачено, що за рішенням суду особа може бути усунена від права на спадкування за законом, якщо буде встановлено, що вона ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. Положення цієї статті поширюються на всіх спадкоємців, у тому числі й на тих, хто має право на обов`язкову частку у спадщині, а також на осіб, на користь яких зроблено заповідальний відказ.
Статтями 202,203 СК України встановлено обов`язок повнолітніх дітей утримувати своїх батьків, які є непрацездатними та потребують матеріальної допомоги, мають тяжкі хвороби, інвалідність або є безпомічними.
Пленум Верховного Суду України у пункті 6 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив судам, що правило абзацу другого частини третьої статті 1224 ЦК стосується особи, яка зобов`язана була утримувати спадкодавця згідно з нормами Сімейного кодексу України. Факт ухилення особи від виконання обов`язку щодо утримання спадкодавця встановлюється судом за заявою заінтересованої особи (інших спадкоємців або територіальної громади). При цьому слід враховувати поведінку особи, розуміння нею свого обов`язку щодо надання допомоги, її необхідність для існування спадкодавця, наявність можливості для цього та свідомого невиконання такою особою встановленого законом обов`язку. Непред`явлення спадкодавцем, який мав право на утримання, позову про стягнення аліментів до особи, яка претендує на спадщину, не є достатньою підставою для відмови в позові про усунення від права на спадкування.
Крім того, Пленум Верховного Суду України роз`яснив судам, що безпорадним слід розуміти стан особи, зумовлений похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом, коли вона не може самостійно забезпечити умови свого життя, потребує стороннього догляду, допомоги та піклування.
Відповідно до п. п. 10,11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 1 листопада 1996 року «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», Конституційні положення про законність судочинства та рівність усіх учасників процесу перед законом і судом (ст. 129 Конституції) зобов`язують суд забезпечити всім їм рівні можливості щодо надання та дослідження доказів, заявлення клопотань та здійснення інших процесуальних прав. При вирішенні цивільних справ суд має виходити з поданих сторонами доказів.
Також суд виходить з вимог ст. ст. 12, 81 ЦПК України, відповідно до яких цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За приписами статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Досліджені в судовому засіданні письмові докази та показання свідків, на які посилалається позивач по справі, містять дані про те, що спадкодавець ОСОБА_4 потребував стороннього догляду через хворобу, однак відповідач не виконувала свій обов`язок щодо утримання непрацездатного батька, не надавала матеріальної допомоги та будь-якого догляду батькові, і взагалі не проживала за місцем своєї реєстрації та реєстрації батька, який помер у віці 74 років. Зазначені обставини у їх сукупності дають підстави для застосування положень ст. 1224 ЦК України і усунення відповідача ОСОБА_3 від права спадкування за законом, як спадкоємця першої черги після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 . Відповідачем наявність вказаних обставин не спростована жодними доказами, відзив нею не подавався, не надходили від неї і інші заяви та клопотання впродовж тривалого розгляду справи та неодноразового повідомлення відповідача з місцем її реєстрації.
Так, враховуючи надані позивачем докази, а також відсутність відзиву і відповідних заперечень з боку відповідача суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: П`ята Харківська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин та усунення від права спадкування за законом підлягає задоволенню у повному обсязі.
Окрім того, у відповідності до ст.ст. 141,142 ЦПК України, у зв`язку із задоволення позову у повному обсязі, з відповідача та користь позивача підлягає стягненню судовий збір у сумі 992,40 грн.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 6, 7, 12, 13, 43, 76-89, 131, 141, 247, 258, 259, 263-265, 280-282, 293, 294, 315, 316-319 ЦПК України, ст..ст. 1223, 1224, 1261, 1258 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: П`ята Харківська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин та усунення від права спадкування за законом - задовольнити.
Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 є рідним сином ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Усунути ОСОБА_3 від права спадкування за законом, як спадкоємця першої черги після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку через Жовтневий районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт серії НОМЕР_2 виданий 1 МВМ Жовтневого РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 23.11.2000 року, РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , паспорт серії НОМЕР_9 виданий Жовтневим РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 22.05.2014 року, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ;

Третя особа: П`ята Харківська державна нотаріальна контора, місцезнаходження: 61003, м. Харків, майдан Павлівський, буд. 2.

Повне рішення складено 02.10.2019 року.

Суддя Н.В. Баркова