Справа № 392/618/19
Провадження №2/392/588/19
У Х В А Л А
26 квітня 2019 року суддя Маловисківського районного суду Кіровоградської області Кавун Т.В.,
розглянувши матеріали позовної заяви заступника керівника Знам`янської місцевої прокуратури, в інтересах держави в особі Комунального некомерційного підприємства "Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості витрат на лікування потерпілого ОСОБА_3 , -
26.04.2019 року заступник керівника Знам`янської місцевої прокуратури, в інтересах держави в особі Комунального некомерційного підприємства "Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради" звернувся з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості витрат на лікування потерпілого ОСОБА_3 , в якому просить стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь комунального некомерційного підприємства "Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради" за лікування ОСОБА_3 в сумі 6124 грн. 04 коп.
Дослідивши матеріали справи, суддя дійшла наступного висновку.
Відповідно до ч.ч.3, 4 ст.56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.
Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеній в постанові від 20.09.2018 року в справі №924/1237 від 20.09.2018 року, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).
Положення пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України "Про прокуратуру".
Відповідно до частини третьої статті 23 цього Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".
Аналіз частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:
1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;
2) у разі відсутності такого органу.
Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу.
Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.
"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.
"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.
Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.
Отже, роль прокурора у сфері представництва інтересів держави має допоміжний характер і основну роль згідно чинного законодавства України відіграють профільні органи державної влади чи органи місцевого самоврядування, які самостійно звертаються до суду.
Прокурором не обґрунтовано наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави, в особі Комунального некомерційного підприємства "Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради"
Комунальне некомерційне підприємство "Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради" є юридичною особою, а тому, здатне самостійно представляти свої інтереси в суді.
Крім того, присутність прокурора у судовому процесі на боці однієї зі сторін ставить під загрозу принцип рівності і справедливого балансу між сторонами, участь прокурора може створювати відчуття нерівності у сторони.
Виступ прокурора на стороні особи, що у справі може бути виправдана, зокрема, інтересами захисту прав вразливих груп населення (дітей , інвалідів і т.п.), які нездатні захистити свої інтереси самостійно, або у випадках, коли таке порушення зачіпає інтереси більшого числа громадян, або, коли потрібно захистити інтереси держави.
Прокурор мав би у позовній заяві обґрунтувати причини неможливості пред`явлення позову Комунальним некомерційним підприємством "Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради", в інтересах якого подається позов, із наданням підтверджуючих документів.
Отже, прокурор повинен надати суду обгрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів Комунального некомерційного підприємства "Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради" в суді, а тому, на підставі ч.4 п.4 ст185 ЦПК України, позовну заяву слід залишити без руху, оскільки вказані обставини перешкоджають у відкритті провадженя в справі.
Позивачу слід усунути недоліки, шляхом зазначення обґрунтованих підстав для його звернення до суду в інтересах держави в якості позивача.
Керуючись ст. ст. 185, 258, 260-261 ЦПК України,
Позовну заяву заступника керівника Знам`янської місцевої прокуратури, в інтересах держави в особі Комунального некомерційного підприємства "Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості витрат на лікування потерпілого ОСОБА_3 , - залишити без руху, надавши строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
У разі невиконання вказаних вимог позовна заява буде вважатись неподаною.
Копію ухвали невідкладно направити позивачу.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя Т.В.Кавун