ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2361/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" травня 2019 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Козін В.Є.

розглянувши у відкритому судовому засіданні з залі суду міста Києва цивільну справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , громадської організації «Науко-дослідний інститут економічного розвитку» про визнання дій, що порушують авторські права, стягнення компенсації за порушення авторських прав та відшкодування моральної шкоди, й зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , громадської організації «Науко-дослідний інститут соціально-економічного розвитку», Товариства з обмеженою відповідальністю «Хостінг Україна», ОСОБА_3 , третя особа - громадська організація «Науко-дослідний інститут економічного розвитку» про зобов`язання вчинити дії та стягнення матеріальної шкоди (упущеної вигоди) й відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ :

В провадженні цього суду знаходиться вказана справа з об`єднаними позовними вимогами.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, якимзокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Дана справа передана судді в порядку, передбаченому ст. 33 ЦПК України.

Визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ (ч.1 ст. 33 ЦПК Укоаїни).

На стадії підготовчого судового засідання, зважаючи на встановлені обставини про порушення за зверненням ОСОБА_2 кримінального провадження щодо даного головуючого судді за ознаками злочину, передбаченого ст.ст. 366, 367, 3671, 382 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розлідувань згідно ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 25 березня 2019 року, його численні звернення до Вищої ради правосуддя, за наслідками яких проводяться перевірки, а також до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини тощо, отриманий ним відкритий доступ до персональних даних згідно інформації особової справи головуючого судді за погодженням в.о. голови Дарницького районного суду м. Києва Щасної Т.В. всупереч визначених положень Закону України «Про захист персональних даних» та Закону України «Про інформацію», зважаючи на особу (статус) одержувача персональних даних відповідно до вказаного Закону щодо судді (сторони по справі), який у свавільний спосіб вживає заходів до їх розповсюдження, головуючий суддя на підставі п. 5 ч.1 ст. 36 ЦПК України вважає за необхідне заявити самовідвід з метою виключення будь-яких сумнівів у безсторонності, об`єктивності та неупередженості такого судді до розгляду даної справи.

Частиною другою статті 11 Закону України «Про інформацію» встановлено, що не допускаються збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та захисту прав людини. До конфіденційної інформації про фізичну особу належать, зокрема, дані про її національність, освіту, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, а також адреса, дата і місце народження.

Згідно зі статтею 32 Конституції України ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Аналогічні норми містить й Закону України «Про захист персональних даних», процедура визначена ним щодо отримання персональних даних щодо суб`єкта персональних даних має бути нерушною, як щодо такої процедури, так й суб"єктивного складу учасників даних правовідносин.

Порушення законодавства про захист персональних даних тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до статті 8 Конвенції кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

Відповідно до п. 5 ч.1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що виключають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь - який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року в справі «Білуха проти України», наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких були б неможливі сумніви у його безсторонності.

Недотримання судом зазначених положень означає в принципі порушення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, що ратифікована Україною, і такі обставини знайшли своє підтвердження в ряді рішень Європейського Суду з прав людини, та самі по собі є обов`язкові для врахування судами України.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 40 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що питання про відвід ( самовідвід ) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Згідно зі статтею 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого ХІ черговим з`їздом суддів України 22 лютого 2013 року, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, судді зобовязані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь- який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Враховуючи встановлені обставини та вказані норми, а також з метою забезпечення процесуальних прав учасників процесу по даній справі, строків її розгляду, зважаючи на кримінальне провадження щодо даного головуючого судді за ознаками злочину, передбаченого ст.ст. 366, 367, 3671, 382 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розлідувань згідно ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 25 березня 2019 року, що впливає на об`єктивність даного головуючого у розгляді даної справи, й з метою виключення будь-яких сумнівів у безсторонності, об`єктивності та неупередженості такого судді до розгляду даної справи, згідно п. 5 ч.1 ст. 36 ЦПК України головуючий суддя підлягає самовідводу.

На підставі вищевикладеного та, керуючись п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, ст.ст. 10, п.5 ч.1 ст. 36, 39, 40, 41 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Заявити самовідвід від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , громадської організації «Науко-дослідний інститут економічного розвитку» про визнання дій, що порушують авторські права, стягнення компенсації за порушення авторських прав та відшкодування моральної шкоди, й зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , громадської організації «Науко-дослідний інститут соціально-економічного розвитку», Товариства з обмеженою відповідальністю «Хостінг Україна», ОСОБА_3 , третя особа - громадська організація «Науко-дослідний інститут економічного розвитку» про зобов`язання вчинити дії та стягнення матеріальної шкоди (упущеної вигоди) й відшкодування моральної шкоди.

Передати матеріали цивільної справи для повторного розподілу між суддями Дарницького районного суду м. Києва в порядку, передбаченому ст.33 ЦПК України з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ (ч.1 ст. 33 ЦПК Укоаїни).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СУДДЯ: