Справа № 140/1278/19
Провадження №2/140/623/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без руху

16.05.2019 року м. Немирів

Суддя Немирівського районного суду Вінницької області Царапора О.П. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Кудлаївської сільської ради Немирівського району Вінницької області, третя особа на стороні відповідача без самостійних вимог Немирівська державна нотаріальна контора Вінницької області про визнання права на земельну частку (пай) за заповітом,-

В С Т А Н О В И В:

В Немирівський районний суд надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Кудлаївської сільської ради Немирівського району Вінницької області, третя особа на стороні відповідача без самостійних вимог Немирівська державна нотаріальна контора Вінницької області про визнання права на земельну частку (пай) за заповітом.

У своїй заяві позивач просить суд визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом на земельну ділянку що належала її померлому батьку.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

У відповідності до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Справа позовного провадження характеризується наявністю двох сторін з протилежними інтересами і спірністю їх майнових та особистих немайнових правовідносин, які передаються на розгляд суду.

Отже, передумовою звернення до суду в порядку позовного провадження є наявність спірних правовідносин та необхідність захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, здійснення, яких є неможливим без судового втручання.

Відповідачем в позові зазначено Кудлаївську сільську раду, Немирівського району, Вінницької області, однак зі змісту позову вбачається, що доказів на підтвердження зазначених обставин в порушення п.5 ст.177 ЦПК України позивачем не надано, а саме: відсутні посилання на докази, які підтверджують наявність спору саме між сторонами в частині визнання права власності на спадкове майно.

Позивач ОСОБА_1 у своєму позові зазначає, що нотаріусом відмовлено їй у видачі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом про що наявна відмова нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії.

Згідно п. 23Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року- свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка повинна бути у вигляді саме постанови - Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України) особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Про це указано і в інформаційному листі Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ щодо деяких спірних питань застосування норм цивільного процесуального права від 10.07.2012 року.

Оскільки, законодавством України передбачений порядок отримання нерухомого майна у власність в порядку спадкування за законом чи заповітом, тому у позивача існують усі умови для реалізації цього права, вважаю, що позивач повинен (зобов`язаний відповідно до ст.1297 ЦК України) письмово звернутися до нотаріальної контори з заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину на нерухомість (заявою про прийняття спадщини).

Враховуючи викладене, вважаю, що відсутність у матеріалах позову письмового звернення позивача до нотаріуса про прийняття спадщини (заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину), позбавляє суд дійти до висновку про наявність достатньо обґрунтованого припущення про порушення або невизнання спадкових прав позивача.

Також позивач зазначає, що окрім неї інші спадкоємці відмовилися від прийняття спадщини, однак жодним чином не підтверджує дані обставини. На огляд суду не надано доказів хто ще має право на спадщину за законом чи заповітом, спадкоємці якої черги за законом, у разі відмови від спадщини чим підтверджуються дані обставини, де заяви про відмову від спадщини.

Крім того, відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Разом з тим позивачем не вказано, чи всі докази ним подано до суду.

Згідно ч. 8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

При цьому, згідно ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений п.п. 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року № 55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Однак, всупереч вимог ст.ст. 95, 177 ЦПК України копії документів, додані до позову, не засвідчені належним чином, визначеним законом (відсутні назва посади, ініціали, прізвище особи яка засвідчила документ, дата засвідчення копії документа).

Також, позивачем залучено до участі у справі третю особу без самостійних вимог на стороні відповідача Немирівську державну нотаріальну контору.

Матеріально-правова заінтересованість осіб, які беруть участь у справі, полягає в їх прагненні за результатами розгляду та вирішення цивільної справи домогтися для себе захисту порушених, невизнаних або тих, які оспорюють, прав, свобод чи інтересів, а саме отримання блага, відновлення, підтвердження чи визнання права тощо. Такою заінтересованістю наділені лише сторони і треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору. Це зумовлюється тим, що вони ймовірні учасники ймовірних матеріальних правовідносин, спір щодо яких передано на вирішення суду. На відміну від матеріально-правової заінтересованості, процесуальна юридична заінтересованість є функціональною ознакою особи, яка бере участь у справі, що полягає у прагненні досягти певного процесуального результату у формі відповідного судового рішення.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, це особи, які вступають у справу на стороні позивача або відповідача для захисту власних суб`єктивних прав, свобод чи інтересів, оскільки майбутнє рішення суду може вплинути на їхні права та обов`язки стосовно однієї зі сторін

Однак позивачем не обґрунтовано, яка заінтересованість у даному спорі виникла у Немирівської державної нотаріальної контори як майбутнє рішення суду може вплинути на її права та обов`язки.

Також ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів, визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358 .

У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог даної Постанови, оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» хоча б за однією з таких спеціалізацій у межах напряму 1 «Оцінка об`єктів у матеріальній формі» і напряму 2 «Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності»

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

З огляду на те, що позовна заява хоча і містить ціну позову 15279,59 гривень, однак відсутні докази на підтвердження її розміру (звіт про оцінку майна), а відтак відсутня можливість перевірки розміру судового збору, який підлягає сплаті позивачем при зверненні до суду із вимогою про визнання права власності на нерухоме майно.

Окрім того у прохальній частині позову у третьому пункиі наявне клопотання про витребування доказів, а саме позивач просить витребувати у державного нотаріуса Немирівської державної нотаріальної контори Кнап Л.П. спадкову справу за заявою ОСОБА_1 від 17.08.2018 року щодо оформлення спадщини після смерті ОСОБА_2 померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 відповідно до ст. 84 ЦПК України.

Згідно ч.2 ст. 182 ЦПК України, у випадках визначених цим кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Статтею 183ЦПК України встановлені вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення, які зокрема,мають містити повне ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), найменування суду, до якого вона подається; номер справи,прізвище та ініціали судді(суддів),якщо заява(клопотання,заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; зміст питання, яке має бути розглянуто судом,та прохання заявника; підстави заяви (клопотання,заперечення); перелік документів та інших доказів,що додаються до заяви (клопотання,заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом, а також вони підписуються заявником чи його представником.

Відповідно дост.84 ЦПК України,у клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи,які він може спростувати; підстави,з яких випливає,що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Як встановлено, клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів не відповідає вимогам ст.ст.84, 183 ЦПК України, оскільки не викладене окремим документом, воно не містить вступну описову та прохальну частини, обгрунтування.

Таким чином, позивачу необхідно, на підтвердження своїх позовних вимог і наявностіправового характеру спору (наявності спору про право), надати письмове звернення до нотаріуса (заяву про прийняття спадщини) та обґрунтувати свої позовні вимоги в частині виниклого спору між ним та відповідачем, обґрунтувати правову заінтересованість третьої особи, надати звіт про оцінку майна, викласти клопотання про витребування доказів відповідно до вимог ст..ст. 83,84 ЦПК України, надати докази про наявність спадкоємців, а також долучити до матеріалів позову заяви про відмову у прийнятті спадщини та завірити надані на огляд суду документи у відповідності до вимог ЦПК України..

Тому суд, відповідно до ст. 185 ЦПК України вважає, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надати позивачу строк для усунення недоліків.

Якщо позивач у встановлений строк відповідно до ухвали суду не виконає зазначені вимоги, то на підставі ч.3 ст. 185 ЦПК України заява буде вважатися неподаною і буде йому повернута.

Керуючись ст. ст.175, 177, 185, 318, ч.4 - 6 ст. 259, ст. 260 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кудлаївської сільської ради Немирівського району Вінницької області, третя особа на стороні відповідача без самостійних вимог Немирівська державна нотаріальна контора Вінницької області про визнання права на земельну частку (пай) за заповітом, залишити без руху, запропонувавши усунути недоліки у строк не пізніше 5 днів з дня отримання копії ухвали, надавши належно оформлену заяву.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.П. Царапора