Ухвала
28 лютого 2019 року
м. Київ
справа № 686/20163/18
провадження № 61-3845ск19
Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Сімоненко В. М., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 представника ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 23 жовтня 2018 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 24 січня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , з участю третьої особи КЕВ м. Хмельницького про визнання протиправним та скасування рішення житлової комісії, зобов`язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ :
У серпні 2018 року ОСОБА_2 звернувся з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправним та скасування рішення житлової комісії, зобов`язання вчинити дії.
Позов мотивовано, що 19 квітня 2017 року він звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_1 із заявою про зарахування на квартирний облік, однак йому було відмовлено, оскільки він був звільнений з військової служби військової прокуратури Хмельницького гарнізону, де перебував на квартирному обліку та не скористався своїм правом на звернення до житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 для зарахування на квартирний облік. Оскільки на час звернення, створена військова прокуратура Хмельницького гарнізону, яка має право на ведення квартирного обліку. Тому, йому було рекомендовано звернутися до зазначеної установи.
26 червня 2017 року ОСОБА_2 повторно звернувся із вказаною заявою до Хмельницького ОВК, повідомивши, що новоутворена військова прокуратура Хмельницького гарнізону входить до складу Генеральної прокуратури, а не до складу Міністерства оборони України. Хмельницький ОВК знову відмовив з тих самих підстав.
5 червня 2018 року ОСОБА_2 втретє звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_2 із вищевказаною заявою, яку було задоволено на засіданняі житлової комісії, що оформлене протоколом № 19 від 7 червня 2018 року, яким на підставі наданих документів та у відповідності до Інструкції про організацію забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України та членів їх сімей жилими приміщеннями» солдата запасу ОСОБА_2 було зараховано на квартирний облік при Хмельницькому ОВК із збереженням попереднього часу перебування на квартирному обліку з 23 червня 2003 року, у списках на першочергове забезпечення житлом (учасник бойових дій) з 23 червня 2003 року та у списках на позачергове забезпечення житлом терміном забезпечення 2 роки (інвалід війни 2 групи) з 7 червня 2018 року, зі складом сім`ї 4 особи.
ОСОБА_2 вважає, що має право на зарахування до списків осіб, які мають право на позачергове забезпечення житлом з 19 квітня 2017 року, тобто з моменту першого звернення.
У зв`язку з цим, позивач просив суд визнати протиправним та скасувати рішення житлової комісії установи Хмельницького ОВК, яке викладено в протоколі № 19 від 7 червня 2018 року в частині зміни дати зарахування ОСОБА_2 на квартирний облік військовослужбовців до позачергової черги, які потребують поліпшення житлових умов при військовій установі Хмельницького ОВК, саме з 7 червня 2018 року на 19 квітня 2017 року.
Рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 23 жовтня 2018 року, залишене без зміни постановою Хмельницького апеляційного суду від 24 січня 2019 року позов ОСОБА_2 задоволено: визнано протиправним та скасовано рішення житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 від 7 червня 2018 року оформлене протоколом № 19 в частині дати зарахування ОСОБА_2 на квартирний облік військовослужбовців, які потребують поліпшення житлових умов до позачергової черги при Хмельницькому обласному військовому комісаріаті 7 червня 2018 року.
Зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_3 зарахувати ОСОБА_2 , складом сім`ї 4 особи на квартирний облік в позачергову чергу на підставі поданої заяви з 19 квітня 2017 року.
Стягнуто з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь держави судовий збір в сумі 1409 грн. 60 коп.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції, з висновками якими погодився апеляційний суд, виходили з того, що ІНФОРМАЦІЯ_4 не вирішив питання щодо зарахування його на квартирний облік на підставі поданої заяви від 19 квітня 2017 року, переклавши це на військову прокуратуру Хмельницького гарнізону, яка не мала ні житлової комісії, ні повноважень для поновлення на квартирному колишніх працівників військової прокуратури Хмельницького гарнізону.
В лютому 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 представника ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 23 жовтня 2018 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 24 січня 2019 року.
Касаційна скарга мотивована тим, що після розформування військової прокуратури позивач мав право звернутись із письмовою заявою та відповідними підтверджуючими документами до житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 для зарахування на квартирний облік, проте своїм правом не скористався. Зазначає, що ОСОБА_2 звернувся із письмовою заявою до військового комісаріату лише 5 червня 2018 року.
Верховний Суд, вивчивши подану касаційну скаргу та додані до неї документи, оскаржуване судове рішення, зробив висновок, що у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з таких підстав.
Згідно з пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, яке не підлягає касаційному оскарженню.
Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України малозначними справами є: справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Частина перша статті 274 ЦПК України визначає, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються: малозначні справи і справи, що виникають з трудових відносин, а згідно частини другої цієї статті може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Системний аналіз частини шостої статті 19, статті 274 ЦПК України дає підстави для висновку, що малозначними у цивільному процесі є, зокрема, справи незначної складності, визнані судом малозначними (за виключенням справ, які мають розглядатися тільки за правилами загального позовного провадження).
При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує критерії, визначені в частині третій статті 274 ЦПК України, а саме: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
За встановленими судами обставинами справи та визначеними правовідносинами, які випливають із житлових правовідносин, правове регулювання та застосування норм матеріального права не представляє складності.
Суди ухвалювали рішення відповідно до усталеної судової практики, а доводи касаційної скарги зводяться до переоцінки наявних у справі доказів, що не входить до компетенції суду касаційної інстанції (частина перша статті 400 ЦПК України). Таким чином, за встановленими фактичними обставинами, справи та правовідносинами; правовим регулювання спору, справа не представляє значної складності, не належить до виключень із категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

За таких обставин справа як така, що не представляє значної складності, є малозначною.
Крім того, відповідно до частини першої статі 411 ЦПК України судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо: справу розглянуто і вирішено неповноважним складом суду; в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і судом касаційної інстанції визнано підстави про відвід обґрунтованими; судове рішення не підписано будь-яким із суддів або підписано не тими суддями, що зазначені в судовому рішенні; судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглянула справу; справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою; судове рішення ухвалено судом з порушенням правил інстанційної або територіальної юрисдикції; суд розглянув в порядку спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.
У цій справі обставин, передбачених частиною четвертою статті 274, пунктом 2 частини третьої статті 389 та частиною першою статі 411 ЦПК України, за наявності яких судові рішення в малозначних справах підлягають касаційному оскарженню або обставин, за яких судове рішення підлягає обов`язковому скасуванню не встановлено.
З огляду на викладене та відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389, пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України у відкритті касаційного провадження в даній справі слід відмовити.
Керуючись пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
УХВАЛИВ :
У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 представника ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 23 жовтня 2018 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 24 січня 2019 року відмовити.
Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Сімоненко