КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№22-ц/824/349/2019
У Х В А Л А

04 березня 2019 року місто Київ

справа № 754/1806/17

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Борисової О.В., перевіривши виконання вимог ст.356 ЦПК України за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 15 лютого 2017 року про задоволення заяви про забезпечення позову, постановлену під головування судді Журавської О.В., у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6 про стягнення коштів,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 15 лютого 2017 року заяву представника позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_7 про забезпечення позову задоволено.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 06 липня 2017 року подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 грудня 2018 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 15 лютого 2017 року було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків вказаної апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду.

Неодноразово, а саме: 28 грудня 2018 року та 10 січня 2019 року на адресу ОСОБА_2 та його представника ОСОБА_3 було направлено копію ухвали Київського апеляційного суду від 28 грудня 2018 року.

05 лютого 2019 року ОСОБА_2 було отримано копію ухвали Київського апеляційного суду від 28 грудня 2018 року, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.161, 162).

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.356 цього кодексу застосовуються положення ст.185 цього кодексу.

Так, апелянт відповідно до ухвали Київського апеляційного суду від 28 грудня 2018 року повинен бувподати до Київського апеляційного суду копії апеляційної скарги з додатками відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі та надати оригінал квитанції про оплату судового збору.

Разом з тим, ні ОСОБА_2, ні його представником ОСОБА_3 недоліки апеляційної скарги встановлені ухвалою Київського апеляційного суду від 28 грудня 2018 року усунуті не були, а тому згідно з ст.185 ЦПК України апеляційна скарга підлягає поверненню.

На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може бути обмежено, зокрема задля забезпечення нормального функціонування судової системи. Це включає часові обмеження, фінансовий тягар, вимоги щодо форми звернення тощо.

Так, прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З приводу цього прецедентним є рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 чеврня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Крім того, як наголошує у своїх рішенням Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в процесі судового розгляду, зобов'язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Як вбачається з матеріалів справи, за весь період перебування справи в суді апеляційної інстанції, з моменту надходження справи до Київського апеляційного суду, а саме з 26 грудня 2018 року ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3 жодним чином не поцікавилися станом апеляційного провадження за цією апеляційною скаргою, свої процесуальні обов'язки апелянт належно не реалізовував, вимог ухвали Київського апеляційного суду від 28 грудня 2018 року не виконав.

При цьому, слід зазначити, що дані про хід апеляційного провадження є доступними для апелянта як при безпосередньому зверненні до суду так і через мережу інтернет. Але жодних дій направлених на розгляд справи в установленому законом порядку ним не вчинено. Наведене свідчить про недобросовісність здійснення особою, що подала апеляційну скаргу своїх процесуальних прав. Такі дії порушують права інших учасників розгляду щодо можливості вирішення спору.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає апелянту повторно звернутися з апеляційною скаргою, оформленою відповідно до вимог ст.356 ЦПК України.

У зв'язку з наведеним, повернення апеляційної скарги не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки після усунення вказаних невідповідностей вимогам закону, апелянт має право повторного звернення до суду із апеляційною скаргою.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 15 лютого 2017 року про задоволення заяви про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6 про стягнення коштів визнати неподаною та повернути апелянту.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя Борисова О.В.