Суддя Попова В. О.
Справа № 644/2499/19
Провадження № 2/644/1371/19
РІШЕННЯ

іменем України

27 травня 2019 року м. Харків

Оржонікідзевський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Попової В.О., за участю секретаря Дашкової К.С., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_3 ,

про встановлення порядку користування житлом, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом, якому просила визначити порядок користування житловими приміщеннями в квартирі АДРЕСА_1 , виділивши їй в користування кімнату площею 20,1кв.м. та ОСОБА_2 дві кімнати: кімнату площею 11,0 кв.м. та кімнату площею 11,7 кв.м. Підсобні приміщення кухню площею 8,0 кв.м., ванну кімнату 2,6 кв.м., вбиральню 1,1 кв.м., коридор 10,9 кв.м., вбудовану шафу 2,4 кв.м. просила залишити в загальному користуванні. В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилалася на те, що їй та її брату ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності належить по 1/2 частці трьохкімнатної квартири за вищевказаною адресою. Фактично вона та її неповнолітня донька користуються кімнатою площею 20,1 кв.м. вищевказаної квартири, а ОСОБА_2 та його матір ОСОБА_3 користуються кімнатами площею 11,0 кв.м. та 11,7 кв.м. ОСОБА_2 , будучи співвласником вищевказаної квартири, відмовляється брати участь у витратах на утримання та збереження квартири, не сплачує комунальні послуги та інші платежі.

Позивач в судове засідання не з`явилася, надавши заяву про розгляд справи за її відсутність, позов просила задовольнити з підстав, викладених в позовні заяві.

Відповідач в судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд справи за його відсутність, зазначивши, що позов визнає в повному обсязі, не заперечує проти задоволення позовних вимог.

Третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, надавши відповідну заяву про розгляд справи за її відсутність.

Відповідно до ч. 3 ст. 200, ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову на підготовчомусудовому засіданні, та у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, судом встановлено, що Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 , а Ѕ - ОСОБА_2 , що підтверджується копією договору дарування від 28.01.2018 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Кішкіною О.О.

Як вбачається з довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб, в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровано : ОСОБА_1 , її донька ОСОБА_4 , 2007 р.н., ОСОБА_2 та його матір - ОСОБА_3

Здійснення права спільної часткової власності врегульовано статтею 358 ЦК України.

Частиною 1 ст. 358 ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їх згодою, у зв`язку з чим, змістом вказаних правовідносин між співвласниками квартири є права кожного з них по володінню, користуванню і розпорядженню спільним майном й обов`язок погоджувати свою поведінку, щодо здійснення вказаних правомочностей, з іншими співвласниками.

За положеннями частини 3 ст.358 ЦК України передбачено, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

Спірна квартира загальною площею 71, 2 кв.м. розташована на 9 поверсі 9- поверхового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується технічним паспортом на квартиру, у тому числі: 1-а (одна кімната АДРЕСА_3 кв.м., 2-а (друга) кімната 11,0 кв.м., 3- а (третя) 11,7 кв.м., кухня площею 8,0 кв.м., ванна кімната 2,6 кв.м., вбиральна 1,1 кв.м., коридор 10,9 кв.м., вбудована шафа 2,4 кв.м., лоджія 6,8 кв.м.

За змістом ст.ст. 317, 319, 391 ЦК України власник має право вільно володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном, вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання належною йому власністю на власний розсуд. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно з ч. 1 ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Якщо ж співвласники не дійдуть згоди з питання про здійснення повноважень стосовно розпорядження спільним майном то спір, що виник може бути вирішений судом (ч. 2 ст. 358 ЦК України).

У правовій позиції від 17 лютого 2016 року у справі № 6-1500цс15 Верховний Суд України роз`яснив, що відповідно до ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Ця стаття свідчить про те, що первинне значення у врегулюванні відносин між співвласниками має домовленість.

Відповідно до положень п. 14 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах за позовами про захист прва приватної власності" від 22 грудня 1995 року № 20 (з наступними змінами), квартира яка є спільною сумісною чи спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійним виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлено позов.

З матеріалів справи вбачається, що спірна квартира належить на праві спільної часткової власності сторонам в рівних частках, тобто по 1/2 частині кожному. Відокремленість кімнат у квартирі та їх житлова площа свідчать про можливість виділу частки в окреме користування кожному з співвласників.

Суд, розглядаючи справу в межах заявлених позовних вимог, виходить із фактичного порядку користування квартирою, що склався між сторонами, та можливості виділення позивачу у користування кімнату площею 20,1кв.м. , а ОСОБА_2 дві кімнати: кімнату площею 11,0 кв.м. та кімнату площею 11,7 кв.м, залишивши інші приміщення у їх загальному користуванні. Відповідно до специфіки планування спірної квартири, саме такий порядок користування забезпечить максимально можливий роздільний режим користування сторонами спірною квартирою і не призведе до порушень їх майнових прав.

Питання щодо розподілу судових витрат позивач не ініціювала.

Беручи до уваги вищевикладене, суд вбачає наявність підстав для задоволення позову.

На підставі викладеного, ст.358 ЦК України, керуючись ст.ст. 4, 10,12, 13, 81, 200, 206, 207, 209, 258, 265, 268 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити наступний порядок користування приміщеннями квартири АДРЕСА_1 :

житлову кімнату площею 20,1 кв.м. виділити у користування ОСОБА_1 ;

житлові кімнати площею 11,0 кв.м. та 11,7 кв.м. виділити у користування ОСОБА_2 .

Кухню площею 8,0 кв.м., ванну кімнату 2,6 кв.м., вбиральню 1,1 кв.м., коридор 10,9 кв.м., вбудовану шафу 2,4 кв.м., залишити у спільному користуванні співвласників квартири.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня складання повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Апеляційна скарга подається учасниками справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова.

Повний текст рішення складено 29.05.2019 року.

Суддя Попова В.О.