Дата документу 20.05.2019 Справа № 315/480/17
Запорізький апеляційний суд
Єдиний унікальний номер 315/480/17 Головуючий у 1 інстанції: Романько О.О.
Номер провадження 22-з/807/160/19
У Х В А Л А

20 травня 2019 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд у складі судді-доповідача Полякова О.З., при вирішенні питання про призначення заяви ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 про надання роз`яснень по справі за позовом ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Альфа Банк», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_4 , Національний банк України про визнання кредитного договору недійсним,-

В С Т А Н О В И В:

У травні 2017 року ОСОБА_3 звернувся до суду із позовом до ПАТ «Альфа Банк», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_4 , Національний банк України про визнання кредитного договору недійсним.

Рішенням Гуляйпільського районного суду Запорізької області від 04 травня 2018 року позов залишено без задоволення.

Постановою Запорізького апеляційного суду від 16 квітня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишено без задоволення, рішення Гуляйпільського районного суду Запорізької області від 04 травня 2018 року - без змін.

14 травня 2019 року до Запорізького апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_4 в особі представника ОСОБА_2 про надання роз`яснень.

В прохальній частині вищевказаної заяви, посилаючись на ст.ст. 4, 271 ЦПК Українизаявник перед судом ставить вісім питань:

1)Чому порушені права представника апелянта щодо ненадання йому судом матеріалів цивільної справи для ознайомлення.

2)Чому порушені права представника апелянта щодо ненадання йому судом можливості прослухати технічне фіксування судового розгляду.

3)Чому заява представника апелянта від 22.04.2019 року за № 1352 не розглянута головуючим суддею у справі, а саме: відсутня резолюція судді.

4)Чому судові рішення колегії суддів у складі Полякова О.З., Крилової О.В., Кухаря С.В. у цивільній справі № 315/480/17 не містять реєстраційних позначок.

5)Чому підписи членів колегії суддів у складі Полякова О.З., Крилової О.В., Кухаря С.В. у цивільній справі № 315/480/17 належним чином не оформлені, а саме: відсутні прізвища, ініціали.

6)Чому 22 квітня 2019 року у день підписання повного рішення по справі копії судового рішення засвідчені неідентифікованими особами, а не членами колегії суддів.

7)Чому відсутні прізвища, ініціали осіб, які засвідчували копії судового рішення.

8)Чому колегією суддів залишено поза увагою факти внесення секретарями судових засідань суду першої інстанції завідомо неправдивих даних до протоколів судових засідань щодо використання технічних засобів « Оберіг» під час фіксування судового розгляду, у разі якщо такі технічні засоби ТУ ДСА України в Запорізькій області Гуляйпільському районному суду Запорізької області не передавалися ( лист ТУ ДСА в Запорізькій області від 11.03.2019 року за № Д-21/08-03/856).

Відповідно до ч.ч. 1,2,4 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Роз`яснення судового рішення є одним із способів усунення його недоліків, які стосуються недотримання його ясності та визначеності.

У пункті 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 "Про судове рішення в цивільній справі" зазначено, що роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

За своєю правовою суттю роз`яснення судового рішення зумовлене його нечіткістю, якщо судове рішення є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання.

Тобто, роз`яснення полягає в тому, що суд не в праві давати відповідь на нові та не вирішені ним вимоги, а лише має роз`яснити положення ухваленого рішення, які не чітко та не ясно сформульовані.

Таким чином, роз`яснення судового рішення - це більш повний, чіткий, ясний, зрозумілий виклад рішення, як правило його резолютивної частини, розуміння та сприйняття яких викликає труднощі, однак шляхом постановлення ухвали про роз`яснення суд не вправі змінювати суть самого рішення.

Разом з тим, зі змісту заяви вбачається, що наведені заявником обставини та питання не можуть бути підставою для роз`яснення судового рішення. Поставлені питання не свідчать про те, що постанова Запорізького апеляційного суду від 16 квітня 2019 року є незрозумілою для подальшого виконання.

Таким чином, з заяви ОСОБА_4 в особі представника ОСОБА_2 вбачається, що зазначені питання не підлягають розгляду в порядку ст. 271 ЦПК України.

Окрім цього, необхідно зазначити, що частиною першої статті 44 ЦПК України на учасників судового процесу, покладається обов`язок - добросовісно користуватися процесуальними правами і не зловживати ними.

У пункті 1 частини другої статті 44 ЦПК України, зазначено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Європейський суд з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Подібна практика, спрямована на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників судового процесу, суперечить вимогам статей 6, 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку та недопустимість зловживання процесуальними правами.

Звернення заявником до апеляційного суду з безпідставною заявою про надання роз`яснень в порядку ст. 271 ЦПК України, слід розцінювати як процесуальну дію, що спрямована на отримання відповідей в поза процесуальний спосіб, та свідчить про зловживання ним процесуальними правами сторони у справі.

Відповідно до частини третьої статті 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Керуючись ст. 44, 271 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 про надання роз`яснень - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя О.З. Поляков