Справа № 216/6488/18
провадження №2/216/1351/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2019 року Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу у складі:

головуючого судді Бутенко М. В.

за участю

секретарь судового засідання Клименко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду, в місті Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Кривого Рогу в особі: виконкому Центрально-Міської районної у місті Кривий Ріг ради Дніпропетровської області, третя особа: ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за законом, -

СУТЬ СПОРУ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Територіальної громади м. Кривого Рогу в особі: виконкому Центрально-Міської районної у місті Кривий Ріг ради Дніпропетровської області, третя особа: ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за законом. Просить визначити додатковий строк в два місяці після набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та додатковий строк в два місяці після набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позовні вимоги обґрунтовує наступним: 11 березня 1994 року ОСОБА_5 , ОСОБА_3 та ОСОБА_6 було видано свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_1 на квартиру АДРЕСА_1 . Свідоцтво про право власності на житло зареєстровано в КП «Криворізьке БТІ». ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилася спадщина на належну йому частку квартири. Позивач разом з матір`ю після смерті батька звернулися до приватного нотаріуса, яка надала консультацію: для того, щоб спадщина не розподілялась на всіх спадкоємців, а саме: на матір, на позивача та сестру, нотаріус рекомендував позивачу з сестрою не писати жодних заяв, а мати, оскільки вона була зареєстрована на момент смерті з батьком, то є такою, що фактично прийняла спадщину після смерті свого чоловіка. А вже після смерті матері, позивач з сестрою будуть вирішувати, хто з них або обидві будуть оформлювати спадщину після смерті матері на майно, що належало їй за життя та майно у вигляді спадщини, яку вона фактично прийняла та не оформила після смерті батька. Повіривши інформації, наданій нотаріусом, та не маючи коштів на переоформлення спадщини після смерті батька, позивач з сестрою про свої права на спадкове майно не заявили, а мати не подала заяву, бо вважала себе такою, що вже фактично прийняла спадщину, як проконсультувала нотаріус. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 . Після її смерті відкрилася спадщина на належну їй частку квартири. За життя, а саме 09.12.1995 року ОСОБА_5 склала заповіт, згідно якого заповіла своє майно в рівних частинах своїм донькам позивачу - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

ОСОБА_2 на спадщину не претендує, до нотаріальної контри з заявою про прийняття спадщини не зверталася, оскільки мати проживала разом з позивачем, тривалий час хворіла, потребувала догляду, який позивач та її родина їй надавали. При зверненні до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , нотаріусом були досліджені подані позивачем документи та повідомлено, що при видачі свідоцтва про право власності на житло, власниками квартири вказані три особи: ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_7 ) мати - ОСОБА_5 та батько - ОСОБА_3 .

Після смерті батька позивача відкрилася спадщина на 1/3 частину квартири. На день смерті батько був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 разом з ОСОБА_4 - матір`ю позивача. Проте, оскільки батьки ще 02.09.1996 року розірвали шлюб, то мати не є спадкоємицею після смерті ОСОБА_3 і таким чином, виявилося, що спадщина, що залишилася після смерті батька ніким не була прийнята, про що нотаріусом було видано відповідну постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Крім того, нотаріус пояснила, що позивачем також пропущений строк на звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини і після смерті матері, оскільки законом встановлений шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, позивачу була видано постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті своїх батька і матері, тавважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька був пропущений з поважної причини, оскільки позивач, не будучи юридично обізнаною, звернулася разом з матір`ю до нотаріальної контори, де нотаріус, досконало не вивчивши наші документи, надав недостовірну інформацію з приводу процедури оформлення спадщини після смерті батька.

Що стосується строку, який був пропущений позивачем після смерті матері для подання заяви до нотаріальної контори, то він також пропущений з поважної причини. Мати останні два місяці до дня смерті хворіла, потребувала догляду, ліків. Основний догляд здійснювала саме позивач, що негативно впливало на її моральний та психічний стан, оскільки вона розуміла, що мати скоро помре, що в свою чергу постійно пригнічувало позивача.

Після смерті матері позивач довго не могла оговтатися після смерті матері, і тому взагалі не думала, що їй потрібно в визначений строк йти до нотаріуса та подавати заяву про прийняття спадщини. Вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними і просить суд визначити їй додатковий строк, передбачений чинним законодавством.

У судове засідання позивач та її представник не з`явилися, представник позивача надала до суду письмову заяву, якою підтримала позовні вимоги позивача у повному обсязі та просила суд розглядати справу за її відсутності.

Представник відповідача - Виконавчого комітету Центрально - Міської районної у м. Кривому Розі ради - Тимуш К.О. у судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позову, за умови доведеності обставин по справі, не заперечує.

Третя особа - ОСОБА_2 також с в судове засідання не з*явилася, надала суду заяву про визнання та підтримку позову, просить суд розглядати справу за її відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За приписами ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Проаналізувавши матеріали цивільної справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, судом встановлено наступні обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, судом встановлено, що 11 березня 1994 року ОСОБА_5 , ОСОБА_3 та ОСОБА_6 було видано свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_1 на квартиру АДРЕСА_1 .

Свідоцтво про право власності на житло зареєстровано в КП «Криворізьке БТІ», про що свідчить відповідна відмітка на свідоцтві про право приватної власності на житло.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується ксерокопією свідоцтва про його смерть серії НОМЕР_2 .

Після його смерті відкрилася спадщина на належну йому частку квартири.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , що підтверджується ксерокопією свідоцтва про її смерть серії НОМЕР_3 .

Після її смерті відкрилася спадщина на належну їй частку квартири.

За життя, а саме 09.12.1995 року ОСОБА_5 склала заповіт, згідно якого заповіла своє майно в рівних частинах позивачу - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

ОСОБА_2 на спадщину не претендує, до нотаріальної контри з заявою про прийняття спадщини не зверталася.

Позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті своїх батька і матері, що підтверджується ксерокопією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , ксерокопією свідоцтва про укладення шлюбу з ОСОБА_8 серії НОМЕР_5 , ксерокопією свідоцтва про розірвання шлюбу з ОСОБА_8 серії НОМЕР_6 , ксерокопією свідоцтва про укладення шлюбу з ОСОБА_9 серії НОМЕР_7 .

На підставі ст. 3 Цивільного Процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звертатися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, тобто, в даному випадку, для вирішення питання про надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч.3, 5 ст.1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно дост. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України.

Відповідно до абз. 8 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 5-8, 12-19, 23, 89, 128, 197, 206, 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, ст..ст.1220, 1222, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Кривого Рогу в особі: виконкому Центрально-Міської районної у місті Кривий Ріг ради Дніпропетровської області, третя особа: ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за законом - задовольнити.

Визначити позивачу ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_6 , ІПН НОМЕР_8 , додатковий строк в два місяці після набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити позивачу ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_6 , ІПН НОМЕР_8 , додатковий строк в два місяці після набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обовязки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Суддя: М. В. Бутенко