Справа № 186/627/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2019 року м. Першотравенськ.

Суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області Кривошея С.С. розглянувши матеріали цивільної справи за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання спадкового договору недійсним та визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулась до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання спадкового договору недійсним та визнання права власності на спадкове майно.

Разом з зустрічною позовною заявою позивачкою надано клопотання про відстрочення сплати судового збору, в обґрунтування якого, остання зазначає, що на даний час вона знаходиться у скрутному матеріальному становищі, так як не працює, є людиною з інвалідністю ІІІ групи, перебуває на обліку як безробітна у Першотравенській міській філії Дніпропетровського обласного центру зайнятості з 22 серпня 2018 року. Також вказує, що їй необхідно сплатити 1% від вартості спадкового майна, але цього вона не може зробити, так як неможливо встановити вартість спадкового майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з підпунктом в) п. 2 ч.1 ст.8 Закону України про «Судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що позивач є одинока матер, яка має дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю.

Відповідно до роз`яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, справа «Креуз проти Польші», висновків про те, що: сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього доступу права, та має переслідувати законну мету.

Враховуючи вищевикладене та підтверджений письмовими доказами факт скрутного майнового стану позивачки, який фактично не дозволяє їй сплатити визначений законом судовий збір за подання зустрічної позовної заяви в розмірі 768,40 грн. за вимогу про визнання спадкового договору від 02 червня 2017 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , предметом якого є 3/4 частини квартири АДРЕСА_1 та 2018,40 грн. за дві позовні вимоги майнового характеру, суд приходить до висновку про обґрунтованість клопотання, та можливість його задоволення шляхом відстрочення позивачці сплати судового збору.

Також, у провадженні Першотравенського міського суду Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно, зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання спадкового договору недійсним та визнання права власності на спадкове майно.

У зв`язку з тим, що в даних цивільних справах присутній спір між тими самими сторонами, про той самий предмет, тобто між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 стосовно спадкового майна, а саме вкладів відкритих у АТ КБ «ПриватБанк» та квартири АДРЕСА_1 , тому вважаю за необхідне об`єднати дані цивільні справи в одне провадження.

Крім того, відповідно до ст.31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо: справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду; після задоволення відводів (самовідводів) чи з інших підстав неможливо утворити новий склад суду для розгляду справи; ліквідовано або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який розглядав справу.

Справа, прийнята судом до свого провадження з додержанням правил підсудності, повинна бути ним розглянута і в тому випадку, коли в процесі розгляду справи вона стала підсудною іншому суду, за винятком випадків, коли внаслідок змін у складі відповідачів справа належить до виключної підсудності іншого суду.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Як роз`яснено в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 3 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Виключну підсудність встановлено, зокрема, для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально. У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності. До нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це - позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Виходячи з аналізу зазначених правових норм, правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно тощо.

Суддею встановлено, що предметом спору є нерухоме майно, а саме 3/4 частини квартири АДРЕСА_1 , тому в даному випадку застосовуються правила виключної підсудності і відповідно до положень ст.30 ЦПК України даний позов повинен розглядатись за місцем знаходження нерухомого майна.

Враховуючи вищевикладене та те, що юрисдикція Першотравенського міського суду Дніпропетровської області не розповсюджується на територію, де знаходиться спадкове нерухоме майно, тому справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно, зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання спадкового договору недійсним та визнання права власності на спадкове майно, слід передати на розгляд Куп`янському міськрайонному суду Харківської області, до юрисдикції якого належить розгляд даної справи, яка по суті не розглядалась.

Згідно до ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Керуючись ст. 30, 31, 32, 188, 258, 260 ЦПК України, - суддя

У Х В А Л И Л А:

Відстрочити Нісоловській Наталі Олексіївні сплату судового збору за подання зустрічної позовної заяви на 3 (три) місяці по цивільній справі за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання спадкового договору недійсним та визнання права власності на спадкове майно з моменту постановлення даної ухвали.

Відкрити провадження у цивільній справі за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання спадкового договору недійсним та визнання права власності на спадкове майно.

Об`єднати цивільну справу за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання спадкового договору недійсним та визнання права власності на спадкове майно та цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно в одне провадження.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання спадкового договору недійсним та визнання права власності на спадкове майно передати за підсудністю на розгляд Куп`янському міськрайонному суду Харківської області, який знаходиться за адресою: 63701, Харківська область, місто Куп`янськ, вул. Першого Травня, буд.27-a.

Роз`яснити учасникам справи, що передача справи, з підстав зазначених вище в ухвалі, здійснюється не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження ухвали суду, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://pr.dp.court.gov.ua/sud0430/.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Дніпровського апеляційного суду через Першотравенський міський суд Дніпропетровської області, а з дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

СУДДЯ Кривошея С.С.