Справа № 755/4492/19
Ухвала

"11" травня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Виниченко Л.М. розглянувши клопотання представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_3 про розгляд в судовому засідання з повідомленням (викликом) сторін справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення збитків завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,-

у с т а н о в и в:

18.03.2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення збитків завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Ухвалою суду від 29.03.2019 року відкрито провадження у справі, призначено проведення розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

06.05.2019 року до суду надійшло клопотання представника відповідача про розгляд справи з повідомленням сторін у якому представник просить проводити розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Вимоги клопотання обґрунтовані положенням ч. 5 ст. 279 ЦПК України.

Вивчивши заявлене клопотання, приходжу до висновку про те, що клопотання не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Поряд із цим, згідно вимог ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Як убачається зі змісту позовної заяви, предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 71 335 грн. 64 коп.

Також суд приходить до висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки учасники справи не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача та заперечень відповідача у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Загалом характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вказують на те, що обставини справи, мають бути підтверджені письмовими доказами, які безперешкодно можуть надаватись сторонами справи до суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Враховуючи викладене, та з огляду на те, що клопотання представника відповідача є немотивованим в частині того, які процесуальні дії у даній справі суд не зможе вчинити без проведення судового засіданні із викликом учасників справи, приходжу до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи з повідомленням сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 279, 353-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_3 про розгляд в судовому засідання з повідомленням (викликом) сторін справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення збитків завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя