"23" травня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Чех Н.А.
з участю секретаря - Кузьменко А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням,
Позивач звернулась до суду із позовною заявою про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням посилаючись на те, що вона проживає в квартирі АДРЕСА_1 з 1996 року. 20.08.2013 року отримала ордер № 013369. 15.12.2012 року вона уклала шлюб з ОСОБА_2 Після реєстрації шлюбу чоловік перейшов проживати до неї, та в серпні 2013 року був зареєстрований за спірною адресою. До одруження відповідач проживав у своїй квартирі АДРЕСА_2 . В березні 2018 року він перейшов проживати до іншої жінки, і з того часу в спірній квартирі не проживає, його речі відсутні. На її прохання знятись з реєстрації не реагує, на телефонні дзвінки не відповідає. Його теперішнє місце проживання їй не відоме.
В судове засідання позивач не з`явилась, подала заяви про розгляд справи за її відсутності та задоволення позовних вимог в повному обсязі, не заперечувала щодо прийняття заочного рішення у разі неявки відповідача в судове засідання.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце слухання справи сповіщався згідно норм процесуального законодавства, заяв про розгляд справи за його відсутності, відзив на позов, до суду не подавав. Враховуючи відсутність в судовому засіданні сторони відповідача, відсутність заяви про розгляд справи у його відсутність, відзиву на позов, суд вважає за можливе прийняти рішення по суті спору без присутності відповідача, по доказам наданим сторонами.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Згідно ухвали суду від 28.12.2018 року у даній справі відкрито провадження, справа призначена до підготовчого засідання.
Ухвалою від 01.04.2019 року підготовче провадження закрито, справа призначена до судового розгляду.
По даній справі відповідач неодноразово викликалися до суду за повідомленою позивачем суду адресою, однак жодного разу не з`явився.
В суді встановлено, що ОСОБА_1 зареєстрована в квартирі АДРЕСА_1 .
20.08.2013 року ОСОБА_1 отримала Ордер на жиле приміщення № 013369 на зайняття жилого приміщення жилою площею 11,70 м, що складається з однієї кімнати в комунальній квартирі по бульвару АДРЕСА_4 , на сім`ю, яка складається з однієї особи.
15.12.2012 року ОСОБА_1 уклала шлюб з ОСОБА_2
За спірною адресою зареєстрований і ОСОБА_2 .
З наданих документів встановлено, що спірна квартира не приватизована, належить до комунальної власності.
З актів від 17.04.2018 року, 14.06.2018 року та 09.10.2018 року слідує, що ОСОБА_2 в спірній квартирі не проживає з березня 2018 року по теперішній час. Акт підписано сусідами-свідками, затверджений ЖЕД-412.
Відповідно до ст.ст. 71, 72 ЖК України особа, яка не проживає на житловій площі більше шести місяців без поважних причин, може бути визнана судом такою, що втратила право користування житловою площею.
По даній справі відсутні будь-які дані щодо не проживання відповідача в спірній квартирі з поважних причин чи щодо чинення перешкод в його проживанні. У зв`язку з викладеними обставинами вимоги позивача є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Відповідач до суду не з`явився, та не скористався процесуальним правом висловити свої заперечення на позов та надати докази.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 71, 72 ЖК України, ст.ст. 2, 4, 12, 13, 15, 76-78, 81, 137, 141, 258, 259, 264, 265, 273, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .
Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: