Ухвала

Іменем України

21 лютого 2019 року

м. Київ

справа №686/15521/18

провадження №61-830ск19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати

Касаційного цивільного суду: Висоцької В. С. (суддя-доповідач),

Штелик С. П., Фаловської І. М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_4 на постанову Хмельницького апеляційного суду від 03 грудня 2018 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Хмельницьке» до ОСОБА_4, треті особи: державне підприємство «Хмельницьке», колективне сільськогосподарське підприємство «Ліктрави», ОСОБА_5, Лісогринівецька сільська рада, про витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2018 року товариства з обмеженою відповідальністю «Хмельницьке» (далі - ТОВ «Хмельницьке») звернулось до суду з позовом до ОСОБА_4, треті особи: державне підприємство «Хмельницьке» (далі -ДП «Хмельницьке»), колективне сільськогосподарське підприємство «Ліктрави» (далі - КСП «Ліктрави»), ОСОБА_5, Лісовогринівецька сільська рада, про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області

від 13 вересня 2018 року провадження у справі закрито, з підстав передбачених пунктом 1 частини 1 статті 255 ЦПК України. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 03 грудня 2018 року скасовано ухвалу суду першої інстанції від 13 вересня 2018 року, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

У касаційній скарзі, поданій у січні 2019 року, ОСОБА_4 просить скасувати постанову апеляційного суду та залишити в силі ухвалу суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Доводи касаційної скарги зводяться до того, що апеляційний суд зробив хибні висновки щодо таких обставин як строки, характер та види здійснюваної заявником господарської діяльності, а також цільове призначення та розміри придбаних господарських об'єктів, що в сукупності свідчить та доводить характер використання відповідачем цих об'єктів для здійснення підприємницької - господарської діяльності.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду вважає, що підстави для відкриття касаційного провадження відсутні, виходячи з наступного.

Суд установили, що ОСОБА_4 на підставі договорів дарування нежитлових приміщень від 10 липня 2015 року є власником прохідної, загальною площею 20,5 кв. м, що знаходиться по АДРЕСА_2; складу, загальною площею

683,8 кв. м, що знаходиться по АДРЕСА_1; складу, загальною площею 278,6 кв. м, що знаходиться по АДРЕСА_4, та складу, загальною площею 752,9 кв. м, що знаходиться по

АДРЕСА_3.

Обґрунтовуючи клопотання про закриття провадження у справі,

ОСОБА_4 зазначав, що з 2010 року він є суб'єктом підприємницької діяльності, спірне нерухоме майно ним набуто в рамках здійснення підприємницької господарської діяльності за господарськими договорами.

Статтею 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до статті 20 Господарського кодексу України, кожний суб'єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів.

Згідно з частиною 1 статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу.

Виходячи із змісту вищенаведених норм законодавства, застосування певного способу судового захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного суб'єктивного права, інтересу; порушення, невизнання або оспорювання такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту.

Встановивши, що ОСОБА_4 спірні приміщення придбав, як фізична особа, а не суб'єкт господарювання, що не пов'язано з його реєстрацією як підприємця, апеляційний суд прийшов вірного висновку, що справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Апеляційний суд вірно вважав, що наявність статусу фізичної особи - підприємцяне може свідчити про те, що з моменту державної реєстрації особа виступає в такій якості у всіх правовідносинах, зокрема, і щодо набуття у власність нежитлових приміщень.

За приписами частини другої статті 389 ЦПК України підставами для касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з положеннями пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п'ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Зі змісту касаційної скарги та оскарженого судового рішення не вбачається неправильного застосування апеляційним судом норм матеріального права, а також порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п'ятою статті 394 ЦПК України, у разі якщо суддя-доповідач дійде висновку, що подана касаційна скарга є необґрунтованою, вирішення питання про відкриття провадження здійснюється постійною колегією суддів, до складу якої входить суддя-доповідач. Якщо жоден суддя із складу колегії не дійде висновку про необхідність відкриття касаційного провадження через необґрунтованість скарги, колегія суддів постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження.

Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись пунктом 5 частини статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 на постанову Хмельницького апеляційного суду від 03 грудня 2018 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Хмельницьке» до ОСОБА_4, треті особи: державне підприємство «Хмельницьке», колективне сільськогосподарське підприємство «Ліктрави», ОСОБА_5, Лісогринівецька сільська рада, про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подавала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. С. Висоцька

С. П. Штелик

І. М. Фаловська