ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1068/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" квітня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Заставенко М.О.,

за участю:

секретаря судового засідання - Лаптєвої Ю.М.,

позивача - ОСОБА_2,

представника позивача ОСОБА_3,

представника відповідача Кіщук Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження позовну заяву ОСОБА_2 в інтересах малолітньої ОСОБА_5 до ОСОБА_6, третя особа Сьома київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2018 року ОСОБА_2 звернулася в Дарницький районний суд м.Києва в інтересах малолітньої ОСОБА_5 з позовом до ОСОБА_6, третя особа Сьома київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним. ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ОСОБА_8, що підтверджується свідоцтвом про смерть, яке видано Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві. Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить наступне майно: 1/2 частина квартири № АДРЕСА_1 яка йому належала на праві власності на житло виданого відділом приватизації житла Дарницької районної у місті Києві Державної адміністрації 15.12.2004, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта; 1/1 частина квартири № АДРЕСА_2 яка йому належала на підставі свідоцтва про право власності на житло виданого ВО «Київський радіозавод» м. Києва, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта; 1/1 частина Садового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_11, який йому належав на підставі свідоцтва про право власності б/н, від 23.06.2008 видане Коржівською сільською радою, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта. Після смерті ОСОБА_8 спадкоємцями першої черги за законом є його дочка - ОСОБА_5 та його батько ОСОБА_6. У зв'язку з цим ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_5 звернулась до Сьомої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_8, померлого ІНФОРМАЦІЯ_5. Державний нотаріус Конончук Т.В. Сьомої київської державної нотаріальної контори 23.03.2018 видав ОСОБА_5 свідоцтво про право на спадщину за законом тільки на 1/6 частку квартири № АДРЕСА_3. Відповідно до інформаційної довідки № 137957902 з Реєстру речових прав на нерухоме майно від 17.09.2018 р. на підставі свідоцтва про право на спадщину № 2-1222 від 09.07.2010 р. виданого Київською державною нотаріальною конторою № 7 ОСОБА_8 на праві власності належить квартира № АДРЕСА_4. Також, згідно із інформаційною довідкою № 137957902 з Реєстру речових прав на нерухоме майно від 17.09.2018 р. ОСОБА_8 на підставі свідоцтва про право власності б/н від 23.06.20008 р. належить садовий будинок АДРЕСА_11.03.10.2018 державний нотаріус Конончук Т.В. Сьомої київської державної нотаріальної контори прийняла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовила ОСОБА_5 у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно яке складається, з 1/3 частки квартири № АДРЕСА_5, 1/1 частина квартири № АДРЕСА_2, 1/1 частина Садового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_11, у звязку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно. Дійсно, оригінали правовстановлюючих документів щодо належності померлому вищевказаного нерухомого майна у Спадкоємця відсутні. Разом з тим, з витягів Реєстру прав власності на нерухоме майно видно, що вищезазначене нерухоме майно належало померлому ОСОБА_8. Крім того, факт належності вищезазначеного нерухомого майна саме померлому ОСОБА_8 ніким не оспорюється. З огляду на зазначене, з урахуванням того, що строк звернення із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_5 не пропущено, позивач вважає, що наявні всі законні та обґрунтовані підстави для визнання за ОСОБА_5 права власності на спадкове майно, тому просила суд визнати за ОСОБА_5 право власності в порядку спадкування після смерті ОСОБА_8 на 1/3 частку квартири № АДРЕСА_6, 1/1 частину квартири № АДРЕСА_7 та 1/1 частину садового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_11.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 08.11.2018 відкрито провадження за даною позовною заявою, ухвалено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання та надано відповідачу строк для подачі відзиву на позовну заяву.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 13.02.2019 позовні вимоги ОСОБА_2 в частині визнання за ОСОБА_5 права власності на частину квартири № АДРЕСА_8 залишені без розгляду та справа призначена до розгляду по суті.

Відповідач ОСОБА_6 подав до суду відзив на позовну заяву, у задоволенні позовних вимог просив відмовити виходячи з того, що позивачем у позовній заяві конкретно не зазначено, на яку саме частку спадкового майна позивач просить визнати право власності, а лише зазначає про склад спадкового майна. Крім того, позивачем невірно обрано спосіб захисту права, який не узгоджується із передбаченим законодавством порядком отримання дублікатів правовстановлюючих документів, що необхідні для оформлення спадщини. Просив стягнути з позивача понесені ним судові витрати, які складаються з 5 000 грн. 00 коп. оплата професійної допомоги адвоката.

В судовому засіданні позивач та її представник заявлені позовні вимоги, за виключенням тих, що були залишені без розгляду, підтримали та просили суд їх задовольнити, посилаючись на право малолітньої ОСОБА_5 на отримання спадщини після смерті її батька та на відсутність для цього правовстановлюючих документів.

Представник відповідача ОСОБА_6 адвокат Кіщук Т.В. в судовому засіданні щодо задоволення позовних вимог заперечувала у звязку з недоведеністю порушення прав.

Представник третьої особи Сьомої київської державної нотаріальної контори в судове засідання не прибув, до суду надійшов лист Зав. Сьомої київської державної нотаріальної контори Конончук Т.В. про слухання справи у відсутність їхнього представника.

Заслухавши пояснення позивача та її представника, заперечення представника відповідача, дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ОСОБА_8, що підтверджується свідоцтвом про смерть, яке видано Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві 29.07.2017 (а. с. 8).

Після його смерті відкрилась спадщина на: 1/1 частину квартири № АДРЕСА_12 частину садового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_11, 1/3 частку квартири № АДРЕСА_6.

Право власності померлого ОСОБА_8 на вказане майно підтверджується інформаційною довідкою № 137957902 з Реєстру речових прав на нерухоме майно від 17.09.2018 р., інформаційною довідкою № 137957902 з Реєстру речових прав на нерухоме майно від 17.09.2018 р. (а. с. 11-12), та копією свідоцтва про право власності на житло НОМЕР_4 від 15.12.2004 та копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.03.2018 (а.с.16, 50).

Спадкоємцями за законом являються ОСОБА_5 дочка померлого, та ОСОБА_6 - батько померлого, заповіт померлий не складав (а.с. 15, 16) .

У встановлений законом строк ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_5 звернулась до Сьомої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_8, померлого ІНФОРМАЦІЯ_5.

23.03.2018 державний нотаріус Конончук Т.В. Сьомої київської державної нотаріальної контори видав ОСОБА_5 свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/6 частку квартири № АДРЕСА_3. (а.с. 16).

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 13.02.2019 позовні вимоги ОСОБА_2 в частині визнання за ОСОБА_5 права власності на частину квартири № АДРЕСА_8 залишені без розгляду (а.с.107-108).

03.10.2018 державний нотаріус Конончук Т.В. Сьомої київської державної нотаріальної контори прийняла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовила ОСОБА_5 у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого, у звязку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно (а. с. 20-21).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів в суді є визнання права.

Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оскаржується або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 визначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Верховний Суд в постанові від 19.12.2018 у справі № 674/1307/15-ц також звернув увагу на те, що наявність чинної і не оскаржуваної позивачем постанови нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право власності на спадковий будинок та земельну ділянку є додатковою перешкодою для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, оскільки законом не передбачений повторний розгляд питання, якщо перше вирішено по суті.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_2 в інтересах малолітньої ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно, оскільки вони є доведеними та обґрунтованими.

Разом з тим, враховуючи те, що відповідно до заведеної спадкової справи, спадкоємцями за законом являються ОСОБА_5 та ОСОБА_6, тому суд вважає за необхідне заявлені позовні вимоги задовольнити частково, а саме визнати за ОСОБА_5 право власності в порядку спадкування на Ѕ частину остаточно заявленого спадкового майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи. Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України, до витрат, повязаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Позивач при зверненні до суду з позовом сплатив судовий збір у розмірі 1 399 грн. 16 коп., що підтверджується платіжним дорученням № 2028 від 18.10.2018 (а.с. 7). Відповідач поніс судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5 000 грн. 00 коп., що підтверджується угодою про надання правової допомоги від 04.02.2019 та копіює квитанції № 02722 від 04.02.2019 (а.с. 95).

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 10 ст. 141 ЦПК України, при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобовязати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обовязку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат.

Отже, оскільки позов задоволено частково, судові витрати суд покладає на обидві сторони пропорційно розміру задоволених вимог, та керуючись ч. 10 ст. 141 ЦПК України зобовязує позивача сплатити відповідачу різницю судових витрат у розмірі 2 033 грн. 61 коп.

Керуючись ст. ст. 3, 4, 59, 60, 76-80, 141, 174-177, 259, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України, ст. ст. 328, 392, 1216-1218, 1258, 1261, 1268, 1297 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 в інтересах малолітньої ОСОБА_5 задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН: НОМЕР_1 в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_8 право власності на Ѕ частину квартири № АДРЕСА_10, реєстраційний номер майна: 30842802.

Визнати за ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН: НОМЕР_1 в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_8 право власності на Ѕ частину будинку АДРЕСА_11 реєстраційний номер майна: 23720618.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_6 понесені ним судові витрати на правовому допомогу у розмірі 2 033 грн. 61 коп.

Позивач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянкка України, ІПН: НОМЕР_2, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_13.

Відповідач ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4, громадянин України, ІПН: НОМЕР_3, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_13.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.15 ч. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Заставенко М.О.

Повний текст рішення складений 19.04.2019.