Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" травня 2019 р. Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Сіренко Д.С.,

за участі відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25 січня 2019 року по цивільній справі № 755/11091/18 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

у с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25 січня 2019 року по цивільній справі № 755/11091/18.

Заява мотивована тим, що 25.01.2019 року Дніпровським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення у цивільній справі за позовом АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заявник зазначає, що ухвалу про відкриття провадження у справі з копією позовної заяви він не отримував та про наявність позову про стягнення заборгованості не знав.

Про ухвалене рішення суду дізнався 06.04.2019 року, отримавши лист із копією рішення суду.

Так заявник вказує, що відсутність інформації про наявність позову позбавило його можливості подати докази, клопотання та заяви, надати суду пояснення та скористатися іншими процесуальними правами, які мають істотне значення для вирішення справи. Крім цього зазначив, що у даному спорі слід застосувати строки позовної давності.

В судовому засіданні відповідач підтримав вимоги заяви, просив заочне рішення скасувати та призначити справу до судового розгляду.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив.

Згідно ч. 1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Вивчивши матеріали цивільної справи, вислухавши пояснення заявника та перевіривши наведені ним підстави для скасування заочного рішення, суд приходить до наступного висновку.

Дніпровським районним судом м. Києва 25.01.2019 року у цивільній справі № 755/11091/18 за позовом АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості ухвалено рішення, яким позов задоволено частково та стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» заборгованість за кредитним договором № б/н від 12.06.2010 року у розмірі 9 573,41 грн. та судовий збір в сумі 1 762,00 грн., а всього стягнуто 11 335,41 грн. (а.с. 48-52).

Рішення від 25.01.2019 року у вищевказаній страві ухвалене заочне з тих підстав, що провадження у справі було відкрито в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в судове засідання, у зв`язку із чим відповідач в судове засідання не викликався, проте останньому в ухвалі про відкриття провадження у справі було роз`яснено право надати суду відзив на позов, однак вказаним правом відповідач не скористався.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, за вимогами ст. 288 ЦПК України суд скасовує заочне рішення лише за наявності двох підстав, зокрема якщо відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за двох умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити, та докази.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинно бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Яке передбачено положеннями ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Проте заявником до заяви не надано доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи і які не були враховані судом під час ухвалення рішення, а тому у суду відсутні підстави, визначені у ст. 288 ЦПК України для скасування заочного рішення.

За таких обставин, враховуючи наведені заявником обставини щодо скасування заочного рішення, наявність обставин, які підлягають з`ясуванню безпосередньо в судовому засіданні під час розгляду справи по суті, суд приходить до висновку, що заява відповідача про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Також суд роз`яснює, що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 260, 287, 288, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25 січня 2019 року по цивільній справі № 755/11091/18 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити заявнику, що заочне рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 29 травня 2019 року.

Суддя