Провадження № 2-з/712/63/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2019 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Мельник І.О.

за участю секретаря Хоменко А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси заяву ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Новік Владислав Ігорович про забезпечення позову до подання позовної заяви,

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Новік В.І., звернувся до суду з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, посилаючись на те що 29.08.2019 о 17 год. 20 хв. громадянин ОСОБА_3 в м. Черкаси по вул. Казбетська керував автомобілем Nissan Primastar, д.н.з. НОМЕР_1 , при виїзді на нерегульоване перехрестя з вул. Благовісна, не надав переваги в русі автомобілю Subaru Legacy, д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_4 , який рухався по головній дорозі, та скоїв з ним зіткнення, чим порушив п. 16.11 ПДР України. Постановою Соснівського районного суду м. Черкаси від 06.09.2019 ОСОБА_3 визнано винним в скоєнні зазначеної ДТП та притягнуто до адміністративної відповідальності. В результаті вищевказаної ДТП автомобіль водія ОСОБА_5 отримав механічні пошкодження, в результаті чого власнику було завдано матеріальної шкоди, яка згідно з звітом № А9-24 від 09.09.2019 складає 305679 грн. Цивільно-правова відповідальність транспортного засобу була застрахована в АТ «СГ «ТАС» відповідно до полісу № АО/5022518 від 20.03.2019, однак ліміт страховика складає лише 100 000 грн. Тому ОСОБА_3 як безпосередній винуватець ДТП зобов`язаний відшкодувати ОСОБА_6 матеріальну шкоду в розмірі 305 679 грн. 100 000 грн. (ліміт страховика) = 205 679 грн. Зазначає, що на сьогоднішній день матеріальні збитки ОСОБА_6 відтак не відшкодовані. Згідно з інформаційною довідкою від 23.09.2019 з державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_3 володіє на праві власності квартирою АДРЕСА_1 . Вказував, що в будь-який момент ОСОБА_3 зможе відчужити нерухоме майно, що в послідуючому утруднить виконання рішення, яке можливо буде ухвалене на користь позивача, у зв`язку з чим просив накласти арешт на майно.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо їхне вжиття може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст.150 ЦПК України, позов забезпечується шляхом, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Крім того, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчиться, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно існує спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом присудження реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого.

Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином, усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника про те, що незастосування заходів по забезпеченню позову, може утруднити або взагалі унеможливити виконання рішення суду.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, його метою є вжиття негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідстав незвернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Підставою забезпечення позову є припущення заявника про те, що існують ризики щодо вчинення неправомірних дій з боку відповідача відносно відчуження майна, що в подальшому призведе до унеможливлення реального виконання судового рішення.

Одночасно, суд враховує, що вартість квартири згідно з висновком СОД від 27.09.2019 складає 200 000 грн, тобто розмір збитків співмірний з вартістю нерухомого майна, на яке просить заявник накласти арешт.

Виходячи з викладеного, суд доходить висновку, що в данному випадку слід застосувати такий вид забезпечення позову, як накладення арешту на нерухоме майно, а саме: на квартиру АДРЕСА_1 , що належать ОСОБА_3 , та заборонити її відчуження, оскільки у разі невжиття вказаного заходу забезпечення позову відповідач матиме можливість здійснити відчуження належного йому на праві власності майна.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.149,150 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Новік Владислав Ігорович, про забезпечення позову до подання позовної заяви задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 , та заборонити вчиняти будь-які дії, що направленні на відчуження вказаної квартири.

Розяснити, що у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Роз`яснити позивачу положення статті 159 ЦПК України, за якими у випадку закриття провадження або залишення позовної заяви без розгляду з інших, ніж зазначені у частині першій статті 155 цього Кодексу підстава бо у випадку ухвалення рішення суду щодо повної або часткової відмови у задоволенні позову відповідач або інша особа, чиї права або охоронювані законом інтереси порушені внаслідок вжиття заходів забезпечення позову, має право на відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, за рахунок особи, за заявою якої такі заходи забезпечення позову вживалися.

Роз`яснити відповідачу, що особи, винні в порушенні заходів забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Заходи забезпечення позову, вжиті судом можуть бути скасовані у випадках, встановлних ст.158 ЦПК України.

Ухвалу для виконання направити до відділу реєстрації речових прав управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради (м. Черкаси, вул. Благовісна, 170).

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів в порядку, передбаченому ст. 354 ЦПК України.

Головуючий