ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2019 року м. Херсон

Номер справи: 663/502/17

Номер провадження: 22-ц/819/675/19

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя-доповідач) Вейтас І.В.,

суддів: Бездрабко В.О.,

Бугрик В.В.,

секретар Кутузова А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні апеляційну скаргу ОСОБА_2, від імені якої діє адвокат Охлопков Іван Олександрович, на рішення Скадовського районного суду Херсонської області від 17 січня 2019 року, у складі судді Клімченка М.І., у справі за позовом Скадовського району енергозбуту і електричних мереж Акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією

ВСТАНОВИВ:

В березні 2017 року представник позивача звернулась до суду з вказаною позовною заявою посилаючись на те, що в результаті перевірки, проведеної представниками позивача за адресою: АДРЕСА_1, де мешкає ОСОБА_2 (особовий рахунок оформлено на ОСОБА_4.) виявлено порушення «Правил користування електричною енергією для населення» а саме: самовільне підключення електроустановок до електричних мереж Скадовського РЕЗ і ЕМ ПрАТ «ЕК» «Херсонобленерго» з порушенням схеми обліку електричної енергії шляхом підключення проколюваним затискачем безоблікової відпайки від ввідного проводу крізь отвір у стіні усередину житлового будинку, цим допущено порушення п.п. 3, 19, 42 вищевказаних Правил. Внаслідок виявлених порушень представником енергопостачальника було складено акт № 229638 від 18.01.2017 року, розраховано завдані відповідачем збитки в сумі 33462,42 грн, у зв'язку з чим просить суд стягнути з відповідача вказані збитки, а також понесені судові витрати.

Рішенням Скадовського районного суду Херсонської області від 17 січня 2019 року позов задоволено, стягнуто з ОСОБА_2 на користь Скадовського районного енергозбуту і електричних мереж Акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» заборгованість в сумі 33462, 42 грн. Вирішено питання про компенсацію судового збору.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_2, від імені якої діє адвокат Охлопков І.О., в апеляційній скарзі вказує, що в 2006 році ОСОБА_2 та її рідний брат ОСОБА_4 успадкували від матері по Ѕ частки житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться у АДРЕСА_1 та визначили між собою порядок володіння вказаним майном. ОСОБА_4 окремо від житлового будинку підключив літню кухню до централізованого електропостачання, уклав з позивачем договір про користування електричною енергією та на його ім'я було відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1. ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4 помер, після чого ОСОБА_2 не укладала договір про користування електроенергією за особовим рахунком № НОМЕР_1. Про те, що ОСОБА_4 здійснив безоблікове приєднання літньої кухні, якою користувався, до електричної мережі позивача, вона дізналася лише 18.01.2017 року, коли працівники позивача провели технічну перевірку лічильника. Посилаючись на відсутність вини ОСОБА_2 у безобліковому приєднанні до електричної мережі, просить рішення суду скасувати, ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача вказує на безпідставність доводів апеляційної скарги та зазначає, що ОСОБА_2, як новий власник після смерті ОСОБА_4, повинна була звернутись для укладання договору про користування електроенергією. Також вказує, що в судовому засіданні суду першої інстанції було встановлено, що відповідач знала про існуючий безобліковий прилад та використовувала його. Так, при проведенні перевірки робились виміри навантаження, яке відпускалось з мережі в будинок, яке становило 50 Ампер при цьому на приладі обліку індикації не було. При обстеженні закритого комплексу обліку було виявлено безоблікову відпайку від ввідного проводу крізь отвір у стіні всередину житлового будинку. Крім того в кімнаті був встановлений автоматичний вимикач, який підключав до мережі самовільне підключення та розетку, в яку було підключено електрокамін. Вказує, що рішення суду першої інстанції ухвалено на підставі досліджених доказів, є законним та обґрунтованим, просить залишити його без змін.

Заслухавши доповідача, пояснення відповідача ОСОБА_2 та представників сторін, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах, визначених ст.367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

З матеріалів справи слідує, що відповідно до свідоцтв про право на спадщину за законом від 25.04.2006 року ОСОБА_4 та ОСОБА_2 належали по 1/2 частині житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами до нього, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1

ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

В судом першої інстанції встановлено та не заперечується сторонами, що після смерті брата, ОСОБА_2 фактично прийняла спадщину, а саме: 1/2 частину житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами до нього, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1

За вказаною адресою укладено два окремі договори про користування електроенергією: з ОСОБА_2 - особовий рахунок 310151 та зі ОСОБА_4 - особовий рахунок НОМЕР_1, що не заперечується сторонами.

З акту про порушення №229638 від 18.01.2017 року вбачається, що споживачем при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 допущено порушення п.42 ПКЕЕН а саме: самовільне підключення електроустановок до електричних мереж шляхом підключення проколюваним затискачем безоблікової відпайки від ввідного проводу крізь отвір у стіні у середину житлового будинку, внаслідок чого електрична енергія споживалась, але приладом обліку не обліковувалась.

Згідно розрахунку по особовому рахунку НОМЕР_1, наданому представником позивача, збитки, з урахуванням встановленого приладу обліку та строків позовної давності, складають 33462, 42 гривень.

Розрахунок збитків відповідачем не оспорювався ні в суді першої інстанції ні в апеляційній скарзі.

Відповідно до протоколу комісії Скадовського РЕЗ і ЕМ №267/7 від 23.01.2017 року комісія дійшла висновку, що Акт про порушення складений відповідно до п.53 ПКЕЕН. Розрахунок збитків проведено як за самовільне підключення.

Колегія суддів не бере до уваги, як підставу для скасування рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги про відсутність між позивачем та ОСОБА_2 договору про постачання електроенергії по особовому рахунку де виявлено порушення, виходячи з наступного.

Згідно до п.42 ПКЕЕН (в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин) побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електроенергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку.

У п.48 ПКЕЕН вказано, що побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.

Відповідно до ПКЕЕН об'єктом споживача є житловий будинок, гараж, майстерня або інша електрифікована споруда, що належить споживачу на правах власності або користування.

Споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки з наступним продовженням за певних умов.

Згідно п.7 ПКЕЕН (в редакції чинній на момент смерті ОСОБА_4 та до 20.09.2016 року) для споживання електроенергії новий наймач (власник) квартири або іншого об'єкта повинен звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електричною енергією. Після чого енергопостачальник протягом 3 днів у містах та 7 днів у сільській місцевості підключає квартиру або об'єкт споживача до електропостачання.

В редакції ПКЕЕН чинній на час складення акту про порушення, також вказано, що для укладення договору саме побутовий споживач звертається до електропостачальника з письмовою заявою та пред'являє оригінали необхідних документів.

Отже, з результату аналізу наведених норм випливає, що споживання електричної енергії може відбуватися на підставі договору, укладеного з енергопостачальником лише власником або наймачем об'єкта споживача.

Саме на власника або наймача об'єкта споживача покладено обов'язок звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електричною енергією, у тому числі й у випадку набуття ним права власності чи права користування об'єктом споживача, уже підключеним до електропостачання попереднім власником чи наймачем.

Під час розгляду справи судом апеляційної інстанції ОСОБА_2 та її адвокат підтвердили, що ОСОБА_2 відповідно до положень ст.1262 та ст. 1268 ЦК України прийняла спадщину після померлого брата ОСОБА_4, інші спадкоємці відсутні.

Статтею 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

З матеріалів справи вбачається, та підтверджено сторонами в судовому засіданні під час апеляційного розгляду справи, що після смерті ОСОБА_4 ОСОБА_2 здійснювала оплату послуг з електропостачання за особовим рахунком НОМЕР_1.

Власник або наймач, що перебуває у договірних правовідносинах із енергопостачальником, несе відповідальність за порушення правил користування електроенергією і саме власник або наймач є відповідальною особою за збитки, завдані енергопостачальнику в результаті безоблікового використання електроенергії, що подається у належні йому на праві власності чи користування об'єкти споживача.

Відповідно до пункту 53 ПКЕЕн у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

З акту про порушення № 229638 складеного 18 січня 2017 року вбачається, що його підписали три працівники позивача, відповідач ОСОБА_2 та її чоловік ОСОБА_5. В акті не вказано про будь-які зауваження від споживача.

Доводам відповідача, про те що ОСОБА_2 не знала про безоблікове споживання електроенергії, а тому не повинна нести відповідальності за дії брата ОСОБА_4, судом першої інстанції надано належну оцінку, та на підставі наявних в матеріалах справи доказів а також показів свідків, що були допитані в судовому засіданні (ОСОБА_6, ОСОБА_7 а також чоловік відповідачки ОСОБА_8.), суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що відповідач використовувала самовільне підключення електроустановок до електричних мереж, в тому числі і в день проведення перевірки.

Зважаючи на наведені обставини, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог, оскільки рішення суду постановлено правильно у відповідності до вимог норм матеріального та процесуального права, в межах заявлених вимог, на підставі наданих сторонами доказів, досліджених в судовому засіданні. Доводи апеляційної скарги висновки суду не спростовують, інших доводів апеляційна скарга не містить.

За таких обставин підстав для скасування чи зміни рішення суду колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст.367, п.1ч.1 ст.374, ст. 375, ст. 382 ЦПК України Херсонський апеляційний суд у складіколегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргуОСОБА_2, від імені якої діє адвокат Охлопков Іван Олександрович, залишити без задоволення.

Рішення Скадовського районного суду Херсонської області від 17 січня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених підпунктами а-г пункту 2 частини 3 статті 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий І.В. Вейтас

Судді: В.О. Бездрабко

В.В. Бугрик

Повне судове рішення складено 26 квітня 2019 року

Суддя: І.В. Вейтас