У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" лютого 2019 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді САВЛУК Т.В., при секретарі Бурячек О. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Дніпровського районного суду м. Києва заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання договорів купівлі-продажу нерухомості частково недійсними з переведенням права і обов'язків покупця нерухомості, визнання свідоцтва недійсним,

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання договорів купівлі-продажу нерухомості частково недійсними з переведенням права і обов'язків покупця нерухомості, визнання свідоцтва недійсним.

На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 18 липня 2018 року, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання договорів купівлі-продажу нерухомості частково недійсними з переведенням права і обов'язків покупця нерухомості, визнання свідоцтва недійсним залишино без розгляду.

22 січня 2019 року ОСОБА_1 подала до суду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, просила зняти арешт на садовий будинок АДРЕСА_1, право власності на який зареєстровано за ОСОБА_5, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00; земельну ділянку АДРЕСА_1, право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_5, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00.

Учасники справи в судове засідання не з'явились, про час та місце слухання справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Відповідно до ч.5 ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Неявка цих осіб не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наведені позивачем підстави для скасування заходів забезпечення позову, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що 24 жовтня 2016 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про визнання договорів купівлі-продажу нерухомості частково недійсними з переведенням прав і обов'язків покупця нерухомості, визнання свідоцтв недійсними.

На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 10 листопада 2016 року заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено.

Накладено арешт на майно - садовий будинок АДРЕСА_1, право власності на який зареєстровано за ОСОБА_5, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00; земельну ділянку АДРЕСА_1, право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_5, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00.

15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу Адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

Відповідно до п.9 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, в редакції Закону України №2147-VIII від 03.10.2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини третьої та шостої ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу. Якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжитті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку що заява позивача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову підлягає задоволенню, оскільки цивільна справа залишена без розгляду, у зв'язку з чим потреба в забезпеченні позову відпала, що є безумовною підставою для вирішення питання про скасування заходів забезпечення позову, як це передбачено ч.6 ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи та керуючись ст.ст. 153-154, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, яка подана в межах розгляду справи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання договорів купівлі-продажу нерухомості частково недійсними з переведенням права і обов'язків покупця нерухомості, визнання свідоцтва недійсним, - задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову шляхом зняття арешту з нерухомого майна:

- садового будинку АДРЕСА_1, право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_5, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00;

- земельної ділянки АДРЕСА_1, право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_5, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00, який накладено на підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 11 листопада 2016 року у цивільній справі №14906/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання договорів купівлі-продажу нерухомості частково недійсними з переведенням права і обов'язків покупця нерухомості, визнання свідоцтва недійсним.

Ухвалу про скасування заходів забезпечення позову направити для виконання до Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві (02094 м. Київ, вул. Краківська, буд. 20).

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.354 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року,апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

С у д д я