У Х В А Л А

Іменем України

17 травня 2019 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судових засідань Гайворонського В.М.,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служба у справах дітей Деснянської районної в місті Києва державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 19.11.2018 звернулась до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служба у справах дітей Деснянської районної в місті Києва державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 20.11.2018 року по справі призначено підготовче засідання.

В підготовче засідання сторони по справі не з`явились, про розгляд справи повідомлялись у встановленому законом порядку, шляхом направлення поштової кореспонденції суду, причини неявки суду не відомі.

Разом з тим, на чисельні виклики в підготовче засідання, а саме 23.01.2019, 25.02.2019, 04.04.2019 та 17.05.2019 представник Служби у справах дітей Деснянської районної в місті Києва державної адміністрації, будучи належним чином сповіщеною про розгляд вказаної справи, про що свідчать відмітки на листах сповіщення, не з`явилась, про причини своєї неявки суд не повідомила, на прохання надати висновок, щодо доцільності чи не доцільності позбавлення батьківських прав не відреагувала. Про розгляд справи представник служби повідомлявся належним чином, про що свідчить повістка з відміткою про отримання.

Судом було чисельними листами повідомлено про обов`язкову явку представника Служби у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації у вищевказаній справі з наданням висновку щодо доцільності чи недоцільності позбавлення батьківських прав.

Станом на день підготовчого засідання, яке відбулось 17.05.2019 року висновок, щодо доцільності чи недоцільності позбавлення батьківських прав суду не було надано.

У зв`язку з тим, що розгляд справи за відсутності висновку неможливий, суд вважає за доцільне з власної ініціативи витребувати від Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації висновок про доцільність чи недоцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 та визнати обов`язковою явку представника Служби у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації в підготовчі та судові засідання.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ч. ч. 2, 3 ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч. ч. 6, 7, 8, 9 ст. 84 ЦПК України, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Відповідно до ч. 4, ч.5 ст. 19 СК України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Як вбачається з матеріалів судом було неодноразово здійснені виклики третьої особи з прохання надати суду будь - які пояснення, а також прискорити надіслання висновку, щодо доцільності чи недоцільності позбавлення батьківських прав, однак дані листи проігноровані та не виконані.

Нез`явлення представника Служби у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації в судові засідання перешкоджає розгляду справи, оскільки предмет позову стосується захисту прав та інтересів дитини, та є обов`язковим подання висновку служби з приводу спору, у відповідності до вимог СК України.

Зокрема, представником Служби у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації не направлено до суду пояснень третьої особи у строк встановлений чинним законодавством та висновку, щодо вимоги про позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 , щодо його малолітніх синів ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в матеріалах цивільної справи клопотань з приводу відкладення розгляду справи не містяться.

На підставі вищевикладеного, суд вважає за необхідне витребувати від Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації письмовий висновок щодо доцільності чи недоцільності позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 , щодо його малолітніх синів ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зобов`язавши надати його до суду до 15.07.2019.

У відповідності до ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; з`являтись в судове засідання за викликом суду.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно положень ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суб`єктивні процесуальні права мають здійснюватися в найбільш економічний спосіб. Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом. (ч. 4 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України).

Згідно ч. 2 ст. 214 ЦПК України, головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Відповідно до принципу 2 Рекомендацій № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо принципів цивільного судочинства, спрямованих на вдосконалення функціонування правосуддя, ухвалених Комітетом Міністрів Ради Європи на 367 засіданні заступників міністрів 28 лютого 1984 року, коли в ході судового провадження сторона поводиться недобросовісно і явно зловживає процедурою з очевидною метою затягти провадження, суд має бути наділений повноваженнями або невідкладно винести рішення по суті справи, або застосувати санкції, такі як накладення штрафу, відшкодування завданих збитків або позбавлення права на процесуальну дію; в особливих випадках суд має бути у змозі стягнути судові витрати з адвоката.

У ч. 4 ст. 10 ЦПК України і ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Зацікавлена особа має лише демонструвати належне виконання всіх процесуальних заходів, які її стосуються, з метою запобігання затримок, і отримання доступу до заходів національного законодавства щодо скорочення проваджень (рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року, заява № 11681/85, § 35).

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

На думку суду, дії представника Служби у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, а саме - неявка в судові засідання, спрямовані на свідоме невиправдане затягування судового процесу всупереч принципу ефективності судового процесу, направленому на недопущення затягування розгляду справи, порушує права інших учасників судового процесу, суперечить вимогам статей 6, 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку та недопустимість зловживання процесуальними правами.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне визнати явку представника Служби у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації в судові засідання по вказаній справі обов`язковою з наданням письмового висновку щодо доцільності чи недоцільності позбавлення батьківських прав ОСОБА_2

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 10, 12, 43, 44, 76, 84, 214 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Витребувати від Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації (м.Київ, пр.Маяковського, 29) висновок щодо доцільності чи недоцільності позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

У разі неможливості надати вищевказані документи повідомити про це Деснянський районний суд м.Києва із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Витребувані ухвалою документи надіслати до Деснянського районного суду м.Києва за адресою - 02225, м.Київ, пр-т Маяковського, 5-В, судді Зотько Т.А. в термін до 14.07.2019

ВИЗНАТИ явку представника Служби у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації в підготовчі та судові засідання по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служба у справах дітей Деснянської районної в місті Києва державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав - обов`язковою з наданням висновку щодо доцільності чи недоцільності позбавлення батьківських прав.

Оголосити перерву в підготовчому судовому засіданні на 12.00 годину 18 липня 2019 року для забезпечення явки представника Служби у справах дітей Деснянської районної в м.Києві державної адміністрації та надання висновку щодо доцільності чи недоцільності позбавлення батьківських прав.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя: