Справа № 274/5076/16-ц
провадження № 2/0274/145/19
УХВАЛА
27.05.2019 року м.Бердичів
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого - судді Замеги О.В., за участю секретаря судового засідання Павлюк-Жук А.В., розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,-
06.10.2016 позивач звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики від 15.08.2015 в сумі 15 000 грн.. Протягом часу розгляду справи судом, зокрема 27.06.2018, 16.10.2018, 27.05.2019 позивач не з`являвся в судові засідання, не звертався до суду із заявою про розгляд справи за його відсутності.
Ухвалою суду від 16.10.2018 явка позивача в судові засідання визнана обов`язковою для дачі ним особистих пояснень.
Проте позивач повторно не з`явився в судове засідання 27.05.2019, не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, про час та місце розгляду справи повідомлявся за адресою вказаною ним у позовній заяві.
Відповідачі, та їх представники до суду не з"явилися, без поважних причин, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося на підставі частини, другої статті 247 ЦПК України.
Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Незважаючи на те, що позивач був ініціатором судового процесу, вважаючи, що його права були порушені, в подальшому свідомо нехтував своїми процесуальними правами та обов`язками, не з`являючись у судові засідання, не реагуючи вчасно на прийняте за результатом розгляду його позову судове рішення та водночас датою та змістом ухваленого судового рішення не цікавився.
Враховуючи наведене процесуальна бездіяльність позивача не може ставити під сумнів здійснення судочинства судом відповідно до вимог процесуального закону. Позивач має вживати наявні можливості, щоб дізнаватися про стан провадження справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
Відповідно до п. 3 частини першої ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
За викладених обставин суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання, що перешкоджає вирішенню спору, оскільки суд позбавлений можливості з`ясувати позицію позивача з приводу заявлених ним вимог на час розгляду справи, та відсутністю заяви про розгляд справи за відсутності позивача.
Водночас, ухвалою Бердичівського міськрайонного суду від 07.10.2016, 19.01.17, 30.01.2017, вжиті заходи забезпечення позову.
Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду від 07.10.2016 вирішено накласти арешт на майно, а саме на 2/3 ід. частин квартири АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_3 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 11.02.2016 року Коростенською міською державною нотаріальною конторою.
Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду від 19.01.2017 вирішено накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_3 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.02.2016 року, виданого Коростенською міською державною нотаріальною конторою.
Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду від 30.01.2017 вирішено замінити спосіб забезпечення позову, застосований згідно ухвали Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 19.01.2017 року на інший, а саме заборонити органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державним реєстраторам, а також особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, вчиняти будь-які дії щодо реєстрації за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , та будь-якими іншими особами, права власності, інших речових прав та обтяжень на квартиру АДРЕСА_1 .
Відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.
Враховуючи, що позов ОСОБА_1 підлягає залишеню без розгляду та необхідність у вжитті заходів забезпечення позову відпала, а тому суд вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову, вжиті згідно ухвали суду від 07.10.2016, 19.01.2017, 30.01.2017.
Керуючись ст.ст. 44, 158, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.
Скасувати заходи забезпечення позову вхиті ухвалою Бердичівського міськрайонного суду від 07.10.2016 щодо накладення арешту на майно, а саме на 2/3 ід. частин квартири АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_3 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 11.02.2016 року Коростенською міською державною нотаріальною конторою.
Скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Бердичівського міськрайонного суду від 19.01.2017 щодо накладення арешт на квартиру АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_3 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.02.2016 року, виданого Коростенською міською державною нотаріальною конторою.
Скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Бердичівського міськрайонного суду від 30.01.2017 якою вирішено замінити спосіб забезпечення позову, застосований згідно ухвали Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 19.01.2017 року на інший, а саме заборонити органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державним реєстраторам, а також особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, вчиняти будь-які дії щодо реєстрації за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , та будь-якими іншими особами, права власності, інших речових прав та обтяжень на квартиру АДРЕСА_1 .
Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана у письмовій формі до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення через Бердичівський міськрайонний суд.
Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Головуючий суддя О.В.Замега