Провадження №: 2/752/3213/19
12 лютого 2019 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Хоменко В.С.
при секретарі Павлюх П.В.,
розглянувши в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Крейсера Аврора 5, корпус 1» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, -
у грудні 2018 року ОСББ «Крейсера Аврора 5, корпус 1» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг за період з 01.03.2016 року по 30.09.2018 року в розмірі 7 649,62 грн., з яких: сума заборгованості 5 777,54 грн., інфляційні нарахування в розмірі 340,26 грн., 3% річних в розмірі 1 531,82 грн., та судових витрат у справі.
Вимоги обґрунтувало тим, що ОСББ «Крейсера Аврора 5, корпус 1» забезпечує належне утримання будинку і прибудинкової території та надає житлово-комунальні послуги мешканцям корпусу 1 багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_1.
ОСОБА_2, ОСОБА_3 є власниками квартири АДРЕСА_1 та використовують її для проживання.
Посилаючись на положення ст. ст. 64, 68 ЖК України, зазначило, що ОСОБА_2, ОСОБА_3 належним чином не виконують своїх зобов'язання по оплаті квартирної плати та плати за надані послуги, внаслідок чого у них виникла заборгованість за період з 01.03.2016 року по 30.09.2018 року, суму якої з урахуванням положень ч. 2 ст. 625 ЦК України просить стягнути солідарно з останніх.
Ухвалою від 10.12.2018 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд у порядку спрощеного позовного провадження у цивільній справі без повідомлення сторін.
Заперечення щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до суду не надходили.
Клопотань від сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не надходило.
Позивач явку свого представника у судове засідання не забезпечив, подав до заяву про розгляд справи за його відсутності та зазначенням того, що проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідачі про час та місце розгляду справи повідомлялись в установленому законом порядку, в судове засідання не з'явились, про причини неявки суд не повідомили, відзив на позовну заяву не подали.
Статтею 13 ЦПК України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини випливають зі встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.
Отже суд розглядає справу за наявними у справі доказами, які надані сторонами.
На підставі викладеного, судовий розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження на підставі наявних у суду матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу з постановленням заочного рішення, проти чого не заперечує позивач, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.
Судом встановлено, що ОСОБА_2, ОСОБА_3 є власниками квартири АДРЕСА_1 (а.с. 10).
В силу положень ст. 319 ЦК України власність зобов'язує.
Згідно з положеннями ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно з ст. 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.
Згідно ст. 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов'язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов'язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов'язаннями, пов'язаними із спільним майном.
Судом також встановлено, що будинок АДРЕСА_1 знаходиться на утриманні та обслуговуванні ОСББ «Крейсера Аврора 5, корпус 1».
Позивач забезпечує надання відповідачам житлово-комунальних послуг, до переліку яких належать: утримання будинку та прибудинкової території, постачання холодної та гарячої води, водовідведення тощо, про що відповідачі отримують відповідні рахунки на оплату.
Жодних повідомлень про непроживання у квартирі АДРЕСА_1 та неотримання комунальних послуг від відповідачів на адресу позивача не надходило.
Між сторонами договір про обслуговування прибудинкової території та надання комунальних послуг не укладався, але обов'язок сплачувати квартплату та за надані комунальні послуги у відповідачів в даному випадку виникає в силу положень спеціального закону, який регулює даний вид правовідносин.
Відповідно до ст. 66 ЖК України плата за користування житлом (квартирна плата) обчислюється виходячи із загальної площі квартири.
Згідно з ст. 67 ЖК України плата за комунальні послуги водопостачання, газ, теплову енергію та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами.
Згідно зі ст. 68 ЖК України наймач зобов'язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги.
Відповідно до п. 5. ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов'язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Відповідно до п. 17 Правил користування приміщеннями житлових будинків та прибудинковими територіями, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08.10.1992 року власники квартир багатоквартирних будинків зобов'язані вносити на відповідний рахунок власника будинку плату за обслуговування і ремонт будинку. Наймачі квартир (кімнат) вносять плату за найом житла, розмір якої встановлюється Кабінетом Міністрів України. Ці платежі і платежі за комунальні та інші послуги власниками квартир, наймачами і орендарями вносяться щомісяця не пізніше 10 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено інші строки. При простроченні внесення вказаної плати стягується пеня з розрахунку 1 процент від несплаченої суми за кожний день прострочення, але не більше 100 процентів загальної суми боргу.
Як вбачається з матеріалів справи та підтверджується розрахунком заборгованості, заборгованість відповідачів по оплаті житлово-комунальних послуг за період з 01.03.2016 року по 30.09.2018 року становить 5 777,54 грн.
Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
Враховуючи викладене, оскільки, на день розгляду справи з боку відповідачів не надано доказів про погашення ними заборгованості, суд приходить до висновку, що позов ОСББ «Крейсера Аврора 5, корпус 1» про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги підлягає задоволенню.
Крім того, на думку суду, підлягають задоволенню вимоги позивача щодо стягнення з відповідачів інфляційної складової боргу за період прострочення та трьох відсотків річних від суми заборгованості з наступних підстав.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений законом або договором.
Згідно з наданим позивачем розрахунком, інфляційна складова боргу за період прострочення становить 1 531,82 грн., 3% річних від суми боргу - 340,26 грн.
Оскільки на спростування наданого розрахунку будь-яких доказів не надано, позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.
Разом з тим, відповідно до ст. 541 ЦК України солідарний обов'язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов'язання.
Звертаючись до суду позивач просить стягнути суму заборгованості за надані житлово-комунальні послуги солідарно з усіх відповідачів, однак, не обґрунтовує наявність у відповідачів солідарного обов'язку з огляду на те, що квартира перебуває у приватній власності, а тому вимога позивача не узгоджується з положеннями ст. ст. 322, 360 ЦК України.
Тому, на думку суду, вказані вище суми підлягають стягненню з відповідачів у рівних частинах.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.
За змістом п. 1 ч. 3ст. 133 ЦПК України до витрат, пов'язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу.
Згідно з ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв'язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п'яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.
До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов'язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов'язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов'язана зі справою.
Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат має бути співмірним зі складністю справи та виконаних адвокатом (професійна правнича допомога) робіт; часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт; обсягом наданих адвокатом послуг; ціною позову та значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи та репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог співмірності, за клопотанням іншої сторони, суд може зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.
У відповідності до платіжного доручення № 125 від 21.11.2018 року позивачем за подання відповідного позову до суду сплачено судовий збір у розмірі 1 1762,00 грн. (а.с. 5).
У відповідності до платіжного доручення № 153 від 01.02.2019 року за надані відповідно до договору № 12 про надання правової допомоги від 01.11.2018 року за правничі послуги було сплачено 2 500,00 грн.
З огляду на викладене, з урахуванням ст. ст. 133, 137, 141 ЦПК України, суд надходить до висновку про необхідність стягнення на користь ОСББ «Крейсера Аврора 5, корпус 1» суми судового збору у розмірі 1 762,00 грн. та витрат на правничу допомогу у розмірі 2 500,00 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 259, 261, 265, 274-279, 280-284, 352, 354 ЦПК України, суд, -
позов Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Крейсера Аврора 5, корпус 1» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2, ОСОБА_3 на користь Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Крейсера Аврора 5, корпус 1» заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг за період з 01.03.2016 року по 30.09.2018 року в розмірі 7 649,62 (сім тисяч шістсот сорок дев'ять гривень 62 копійки) грн. в рівних частинах, тобто по 3 824,81 (три тисячі вісімсот двадцять чотири гривні 81 копійка) грн. з кожного.
Стягнути з ОСОБА_2, ОСОБА_3 на користь Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Крейсера Аврора 5, корпус 1» судовий збір у розмірі 1 762,00 (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні 00 копійок) грн. в рівних частинах, тобто по 881,00 (вісімсот вісімдесят одній гривні 00 копійок) грн. з кожного.
Стягнути з ОСОБА_2, ОСОБА_3 на користь Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Крейсера Аврора 5, корпус 1» витрати на правничу допомогу у розмірі 2 500,00 (дві тисячі п'ятсот гривні 00 копійок) грн. в рівних частинах, тобто по 1 250,00 (одній тисячі двісті п'ятдесят гривень 00 копійок) грн. з кожного.
Відомості про учасників справи:
- ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, адреса: АДРЕСА_1;
- ОСОБА_3, адреса: АДРЕСА_1.
Заява про перегляд заочного рішення може бути подана відповідачем протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти дня з моменту вручення йому повного заочного тексту рішення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Суддя В.С. Хоменко