Тростянецький районний суд
справа № 147/232/19
номер провадження № 2/147/357/19
У лютому 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Одночасно з позовною заявою позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору у розмірі 768,40 грн. В обґрунтування клопотання позивач вказує, що вона перебуває у скрутному матеріальному становищі, оскільки є пенсіонером та отримує мінімальну пенсію у розмірі 1582,63 грн., інших доходів не має. З огляду на викладене просила суд відстрочити її сплату судового збору до ухвалення рішення у справі.
Згідно із ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.
Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умовах: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнанні судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій ст. Закону України «Про судовий збір».
З матеріалів, доданих до клопотання встановлено, що ОСОБА_1 являється пенсіонером та отримує пенсію у розмірі 1582,63 грн., що підтверджується довідкою №299 від 08.02.2019 року.
Згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків, станом на 19.01.2019 року у ОСОБА_1 відсутні доходи.
Таким чином, наведені позивачем доводи є обґрунтованими, оскільки підтверджені належними та допустимими доказами, а тому відповідно до ч.1, 3 ст.136 ЦПК України, суд вважає за необхідне звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позову про розірвання шлюбу.
Позовну заяву подано з додержанням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, підстави для її повернення, залишення без руху чи відмови у відкритті провадження відсутні.
Згідно ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть предявлятися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо він не може за станом здоровя чи з інших причин виїхати до місця проживання відповідача.
Відповідно до статті 29 ЦПК України підсудність справ за участю громадян України, якщо обидві сторони проживають за її межами, а також справ про розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства, які проживають за межами України, визначається суддею Верховного Суду у порядку, передбаченому статтею 33 цього Кодексу, одноособово.
Виходячи із тлумачення статті 29 ЦПК України та враховуючи роз'яснення, викладені у пункті 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21 грудня 2007 року, Верховний Суд визначає підсудність справи про розірвання шлюбу тільки у разі, якщо ніхто з подружжя не проживає в Україні.
Відповідно до статті 63 Закону України «Про міжнародне приватне право» припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.
Оскільки позивач проживає в Україні, відсутні правові підстави для визначення Верховним Судом підсудності справи за її позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відповідно до статті 29 ЦПК України.
Згідно довідки, виданої КНП «Тростянецький районний центр первинної медико-санітарної допомоги» № 90 від 08.02.2019 року, позивач перебуває на «Д» обліку з приводу хвороби серця та варикозної хвороби кінцівок, а тому вона не може здійснювати виїзди за кордон, оскільки це буде небезпечним для її здоровя. Тому, відповідно до ч.2 ст. 28 ЦПК справа підсудна Тростянецькому районному суду.
Згідно з п.1 ч.4 ст.274 ЦПК України, зазначений спір виник із сімейних відносин з іноземним елементом та стосується розірвання шлюбу між громадянкою України та громадянином ОСОБА_3 Білорусь, а тому справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження із проведенням підготовчого провадження та призначенням підготовчого судового засідання по справі відповідно до ст.189 ЦПК України.
Керуючись ст. ст. 3, 4, 13, 14, ч.ч. 2, 4 ст.19, ст.ст.33, 175, 177, 187, 189-199, 260, 261, 351, 353 ЦПК України, суд,-
п о с т а н о в и в:
Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позову до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу.
Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.
Призначити підготовче засідання на 03 квітня 2019 року о 14-00 год. в приміщенні Тростянецького районного суду Вінницької області (смт. Тростянець, вул. Соборна, 21).
Копію ухвали направити сторонам у справі.
Питання про виклик в судове засідання відповідача, вручення йому судових та позасудових документів поставити на вирішення в підготовчому судовому засіданні в порядку Конвенції про вручення закордоном судових та позасудових документів у цивільних або комерційних справах 15.11.1965 року.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо недотримання правил підсудності (п.8 ч.1 ст. 353 ЦПК України) в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до або через відповідні суди протягом пятнадцяти днів з дня її складання, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя