Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/1591/19
У Х В А Л А

іменем України

15 лютого 2019 року суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Орєхов О. І. розглянувши клопотання ОСОБА_1 спілки «Перше ОСОБА_1 Товариство» про відстрочення сплати судового збору по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 спілки «Перше ОСОБА_1 Товариство» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

11.02.2019 року позивач ОСОБА_1 спілка «Перше ОСОБА_1 Товариство» звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 117 620,57 грн.

Одночасно з цим, позивач звернулася до суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору, мотивуючи його тим, що державною виконавчою службою були арештовані: 29.11.2017 року майно, 12.12.2017 року та 15.06.2018 року банківські рахунки ОСОБА_1 спілки «Перше ОСОБА_1 Товариство», а тому ОСОБА_1 спілка не має фінансової можливості сплатити судовий збір, як передбачено законодавством.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року становить 1921,00 грн.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру юридичною особою складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, позивачу ОСОБА_1 спілці «Перше ОСОБА_1 Товариство потрібно заплатити судовий збір у розмірі 1921,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи.

Згідно ч.1 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч. 1ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину- інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

З аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від предявлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Отже, чинним законодавством визначено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Враховуючи вищевикладене, вирішуючи заявлене ОСОБА_1 спілкою «Перше ОСОБА_1 Товариство» клопотання про відстрочення сплати судового збору по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 спілки «Перше ОСОБА_1 Товариство» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, суддя дійшов висновку, що враховуючи ту обставину, що державною виконавчою службою було арештовано майно позивача, що підтверджується копією постанови від 29.11.2017 року по ВП № 55267890, арештовано кошти позивача, що підтверджується копією постанови від 12.12.2017 року по ВП № 5478009 та від 15 червня 2018 року по ВП № 56618816, а також копіями меморіальних ордерів № 10626Y7LDV від 26.06.2018 року та № I07068P53B, суддя дійшов висновку, про можливість відстрочити сплату судового збору у розмірі 1921,00 грн. за подання вказаного позову до ухвалення судового рішення, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 8 Закону України "Про судовий збір", ст.136 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання ОСОБА_1 спілки «Перше ОСОБА_1 Товариство» про відстрочення сплати судового збору - задовольнити.

Відстрочити ОСОБА_1 спілці «Перше ОСОБА_1 Товариство» сплату судового збору у розмірі 1921,00 грн. по справі за позовом ОСОБА_1 спілки «Перше ОСОБА_1 Товариство» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором до ухвалення судового рішення у даній справі.

Судовий збір в розмірі зазначеному в ухвалі має бути перераховано або внесено до БЦ Ук/м. Біла Церква/22030101, , банк отримувача Казначейство України, код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача 0043, код класифікації доходів бюджету 22030101, код ЄДРПОУ суду 26539647.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяОСОБА_3