Головуючий у І інстанції Осаулов А.А.
Провадження №22-ц/824/6569/2019 Доповідач у ІІ інстанції Матвієнко Ю.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2019 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Матвієнко Ю.О.,

суддів: Мельника Я.С., Іванової І.В.,

при секретарі: Зубленку Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду справу за апеляційною скаргою Приватного підприємства «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 27 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», Публічного акціонерного товариства «Київенерго», Приватного підприємства «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» про відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», ПАТ «Київенерго», ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, посилаючись на те, що йому на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 .

22.04.2015 року належна позивачу квартира була повністю залита водою, внаслідок чого було пошкоджено підлогу, всю поверхню площі гіпсокартонової фарбованої стелі, а також більшу частину площі гіпсокартонових пофарбованих стін.

З метою фіксування факту залиття позивач звернувся до ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» із заявою про проведення обстеження квартири та складання відповідного Акту.

23.04.2015 року комісія в складі головного інженера ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» ОСОБА_2, інженера ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» Шадури Ю.І., інспектора ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» ОСОБА_4 та слюсаря-сантехніка ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» ОСОБА_10, провела обстеження належної позивачу квартири та склала Акт, в якому встановила, що залиття квартири позивача відбулось з технічного поверху, внаслідок аварійного прориву труби ЦО при проведенні робіт з випробування теплових мереж, яке проводило РТМ «Центр» ПАТ «Київенерго». Проведення робіт з випробування мереж, яке проводило РТМ «Центр» ПАТ «Київенерго», було проведено з порушенням, так як не було надіслано письмового попередження та будь-якої документації щодо проведення випробування теплових мереж. Працівників обслуговуючої організації під час проведення даних робіт по вищевказаному будинку не було, так як ніхто не був повідомлений про проведення даних робіт.

28.04.2015 року трапилося повторне залиття квартири позивача, після якого за заявою позивача комісією ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» було складено Акт, згідно якого комісія встановила, що повторне залиття відбулось з технічного поверху, внаслідок аварійного прориву труби ЦО при проведенні робіт з випробування теплових мереж, яке проводило РТМ «Центр» ПАТ «Київенерго». Проведення робіт з випробування мереж, яке проводило РТМ «Центр» ПАТ «Київенерго», також було проведено з порушенням, так як не було надіслано письмового попередження та будь-якої документації щодо проведення випробування теплових мереж. Працівників обслуговуючої організації під час проведення даних робіт по вищевказаному будинку не було, так як ніхто не був повідомлений про проведення даних робіт.

Внаслідок залиттів, які двічі трапилися протягом тижня, позивачу було завдано матеріальної шкоди внаслідок пошкодження квартири, яка полягає у витратах на проведення відновлювального ремонту квартири на суму 96 239,96 грн.

Внаслідок пошкодження належного позивачу майна він звертався до відповідачів КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», ПАТ «Київенерго» з листами щодо відшкодування ними заподіяної йому матеріальної шкоди. Однак, Комунальне підприємство на лист ОСОБА_1 не відреагувало та відповіді не надало, а ПАТ «Київенерго» листом від 25.05.2015 року за № 92/1/114 відмовило у добровільному відшкодуванні заподіяної матеріальної шкоди.

Оскільки матеріальну шкоду позивачу завдано неправомірними діями відповідачів, ОСОБА_1 просив суд стягнути завдану йому матеріальну шкоду в розмірі 96 239,96 грн. з відповідачів в солідарному порядку.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 27 лютого 2019 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» на користь ОСОБА_1 у відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття грошові кошти в розмірі 96 239 грн. 96 коп. та судовий збір в сумі 962 грн. 40 коп.

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» та ПАТ «Київенерго» про відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» подав на нього апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив рішення суду скасувати та ухвалити по справі нове рішення, яким стягнути солідарно, у рівних частинах, на користь ОСОБА_1 з відповідачів КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», ПАТ «Київенерго» та ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» понесену матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири.

У відзиві, що надійшов від представника КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», останній просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

В судовому засіданні представник ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» подану апеляційну скаргу підтримав та просив про її задоволення з викладених у ній підстав.

Представник КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» в апеляційному суді проти задоволення скарги заперечив та просив рішення суду залишити без змін як таке, що ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Заслухавши доповідь судді доповідача, пояснення учасників процесу, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду - без змін, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Ухвалюючи рішення про задоволення позову в частині стягнення з відповідача ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» на користь позивача ОСОБА_1 завданої йому матеріальної шкоди, суд першої інстанції виходив з його доведеності та обґрунтованості в цій частині, і колегія суддів погоджується з такими висновками суду, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (том 1, а.с.13).

Обслуговуючою організацією в будинку АДРЕСА_2 є КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва».

22.04.2015 року відбулося залиття належної позивачу ОСОБА_1 квартири АДРЕСА_1 .

Як вбачається з Акту обстеження житлової квартири від 23.04.2015 року, комісія в складі головного інженера ПП «НТП «УЦНМ» ОСОБА_11 - голови комісії, інженера ПП «НТП «УЦНМ» ОСОБА_3 , інспектора ПП «НТП «УЦНМ» ОСОБА_4 та слюсаря-сантехніка ПП «НТП «УЦНМ» ОСОБА_5 за заявою ОСОБА_1 провели обстеження квартири на предмет залиття, яке сталося 22.04.2015 року. На момент обстеження було виявлено в кімнаті площею 19,1 м.кв., яка після ремонту була з`єднана з коридором площею 4,0 м.кв. та кухнею площею 8,3 м.кв., місцями по всій поверхні площі гіпсокартонової пофарбованої стелі сліди вологи з розводами та крапель води з відділенням фарби. На гіпсокартонових пофарбованих стінах висотою 2,20 м., по всьому периметру з`єднаної кімнати, спостерігались численні сліди вологи та залиття водою. Також спостерігались сліди вологи та деформація паркетної дошки площею 20 м.кв. якою вкрита підлога. Квартира трьохкімнатна, загальною площею 74,2 м . кв., розташована на 5-му поверсі 5-ти поверхового будинку 1960 року забудови. Квартира приватизована. Власник квартири ОСОБА_1 . Комісія встановила, що залиття відбулось з технічного поверху, внаслідок аварійного прориву труби ЦО при проведенні робіт з випробування теплових мереж, яке проводило РТМ «Центр» ПАТ «Київенерго». Проведення робіт з випробування теплових мереж, яке проводило РТМ «Центр» ПАТ «Київенерго», було проведено з порушенням, так як не було надіслано письмового попередження та будь-якої документації щодо проведення випробування теплових мереж. Працівників обслуговуючої організації під час проведення даних робіт по вищевказаному будинку не було, так як ніхто не був повідомлений про проведення даних робіт (том 1, а.с.15).

28.04.2015 року відбулося повторне залиття належної ОСОБА_1 квартири АДРЕСА_1 .

Згідно Акту обстеження житлової квартири від 29.04.2015 року комісія в складі головного інженера ПП «НТП «УЦНМ» ОСОБА_11 - голови комісії, інженера ПП «НТП «УЦНМ» ОСОБА_3 , інспектора ПП «НТП «УЦНМ» ОСОБА_4 та слюсаря-сантехніка ПП «НТП «УЦНМ» ОСОБА_5 за заявою мешканця квартири АДРЕСА_1 провели повторне обстеження квартири на предмет залиття, яке сталося 28.04.2015 року. На момент обстеження було виявлено в кімнаті площею 19,1 м.кв., яка після ремонту була з`єднана з коридором площею 4,0 м.кв. та кухнею площею 8,3 м.кв., по всій поверхні площі гіпсокартонової пофарбованої стелі сліди вологи з розводами та крапель води з відділенням фарби. На гіпсокартонових пофарбованих стінах висотою 2,20 м., по всьому периметру з`єднаної кімнати та кухні, спостерігались численні сліди вологи та залиття водою. Також спостерігались сліди вологи та деформація паркетної дошки площею 23 м.кв., якою вкрита підлога. Також спостерігались сліди вологи та залиття стелі у об`єднаному приміщенні ванної кімнати площею 3,2 м.кв. та туалету площею 1,6 м.кв. Квартира трьохкімнатна, загальною площею 74,2 м . кв., розташована на 5-му поверсі 5-ти поверхового будинку 1960 року забудови. Квартира приватизована. Власник квартири ОСОБА_1 . Комісія встановила, що повторне залиття відбулось з технічного поверху, внаслідок аварійного прориву труби ЦО при проведенні робіт з випробування теплових мереж, яке проводило РТМ «Центр» ПАТ «Київенерго». Проведення робіт з випробування теплових мереж, яке проводило РТМ «Центр» ПАТ «Київенерго», було проведено також з порушенням, так як не було надіслано письмового попередження та будь-якої документації щодо проведення випробування теплових мереж. Працівників обслуговуючої організації під час проведення даних робіт по вищевказаному будинку не було, так як ніхто не був повідомлений про проведення даних робіт (том 1, а.с.16).

Суд першої інстанції, оцінюючи вищевказані акти в якості доказів, дійшов правильного висновку про те, що ці акти підтверджують факт залиття квартири позивача, однак не можуть слугувати доказом вини у залитті ПАТ «Київенерго», оскільки акти від 23.04.2015 року та від 29.04.2015 року були складені в односторонньому порядку представниками ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» без залучення представників ПАТ «Київенерго».

Вирішуючи питання про встановлення особи, винуватої у завданні позивачу матеріальної шкоди, суд першої інстанції обґрунтовано виходив з наступного.

В якості підстави для солідарного стягнення збитків, завданих внаслідок залиття квартири, позивач зазначив, що КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», як балансоутримувач будинку, не виконало покладеного на нього обов`язку щодо забезпечення безпечної та безперервної роботи системи централізованого опалення; ПАТ «Київенерго», як виконавець послуг, не здійснено належного контролю за щільністю теплових мереж; ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна», як підрядна компанія, мало належним чином утримувати та обслуговувати будинок.

Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Як зазначено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року № 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Судом встановлено, що 02.03.2015 року між КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» (Балансоутримувач) та ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» (Підрядна компанія) укладено Договір № 461 про поточне утримання і технічне обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних мереж і комунікацій у житлових будинках комунальної власності неадміністративного мікрорайону «Татарка» Шевченківського району м. Києва, відповідно до п. 1.4 якого підрядна компанія повинна надавати послуги, якість яких відповідає діючим нормам та стандартам згідно з чинним законодавством (том 1, а.с.136-142).

Відповідно до п.п.3.2.3, 3.2.4 вказаного Договору, обов`язками підрядної компанії є - своєчасне вжиття заходів щодо уникнення та ліквідації аварійних ситуацій, пов`язаних з технічним станом житлових будинків та інженерним обладнанням; відшкодування збитків, завданих майну, житловому приміщенню, та шкоди, заподіяної життю чи здоров`ю мешканців будинків у випадку надання неякісних послуг, у розмірі й порядку згідно з чинним законодавством України.

Згідно ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (чинного на час виникнення спірних правовідносин), утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством.

За умовами ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (чинного на час виникнення спірних правовідносин), споживач має право: одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг; на усунення протягом строку, встановленого договором або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг.

Згідно з п.п.1, 2, 7, 10 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (чинного на час виникнення спірних правовідносин), виконавець зобов`язаний: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини.

За змістом ст.ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Актами від 23.04.2015 року та від 29.04.2015 року встановлено, що залиття квартири ОСОБА_1 відбулися з технічного поверху, внаслідок аварійного прориву труби ЦО при проведенні робіт з випробування теплових мереж, яке проводило РТМ «Центр» ПАТ «Київенерго».

В матеріалах справи наявний графік проведення гідравлічних випробувань на щільність, складений спільно ПАТ «Київенерго» з Шевченківською РДА та Солом`янською РДА (том 1, а.с.117).

Про початок проведення гідравлічних випробувань ПАТ «Київенерго» повідомило ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» приписом-попередженням, адресованим ОСОБА_6 , в якому вказано, що з 8:00 год. 20.04.2015 року по 17:00 год. 30.04.2015 року будуть виконуватися випробування на щільність теплових мереж. На приписі-попередженні вказано перелік житлових будинків серед яких є також і житловий будинок по АДРЕСА_2 . Даний припис-попередження було отримано 14.04.2015 року ОСОБА_7 , який є головним інженером ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» (том 1, а.с.23, 118-119). В приписі-попередженні вказано, що при невиконанні зазначених заходів за псування матеріальних цінностей та нещасні випадки, що скоїлися на підвідомчих об`єктах, СВП «Київські теплові мережі «ПАТ «Київенерго» відповідальності не несе (том 1, а.с.23, 118-119).

Крім того, згідно Акту розмежування меж балансової належності тепломереж та експлуатаційної відповідальності сторін, що є Додатком до Договору про співпрацю Виконавця послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання гарячої води з Балансоутримувачем, укладеним між ПАТ «Київенерго» та КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», межею розподілу балансів належності (відповідальності за технічний стан та експлуатацію) між ПАТ «Київенерго» та Абонентом є перша відключаюча арматура внутрішньобудинкової системи після вузла приєднання в підвалі житлового будинку АДРЕСА_2 Татарська, що також підтверджується Схемою межі поділу теплової мережі (том 1, а.с.120-121).

Враховуючи те, що межа відповідальності ПАТ «Київенерго» за технічний стан та експлуатацію інженерних мереж будинку АДРЕСА_2 проходить по зовнішній стіні будинку до першої відключаючої арматури внутрішньобудинкової системи після вузла приєднання в підвалі будинку, а залиття квартири позивача трапилося з технічного поверху, беручи до уваги той факт, що ПАТ «Київенерго» виконало свій обов`язок по повідомленню організації, що обслуговує будинок, про проведення запланованих ним випробувань теплової мережі, що підтверджується наявними в справі письмовими доказами, обґрунтованим є висновок суду про те, що ПАТ «Київенерго» не несе відповідальності за завдану позивачу шкоду.

Правильним є і висновок суду про відсутність підстав для стягнення матеріальної шкоди, завданої позивачу, з відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», оскільки згідно укладеного 02.03.2015 року між КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» (Балансоутримувач) та ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» (Підрядна компанія) Договору №461 про поточне утримання і технічне обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних мереж і комунікацій у житлових будинках комунальної власності неадміністративного мікрорайону «Татарка» Шевченківського району м. Києва, підрядна компанія прийняла на себе функції підрядної організації з виконання послуг з утримання місць розташування та технічного обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних мереж і комунікацій у житлових будинках комунальної власності для забезпечення надання житлово-комунальних послуг, тобто відповідальність за утримання в належному стані внутрішньобудинкових мереж перейшла від КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» до ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» згідно умов договору від 02.03.2015 року.

Таким чином, зважаючи на те, що саме відповідач ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» несе обов`язок по утриманню в належному стані внутрішньобудинкових інженерних комунікацій, в тому числі труб ЦО на технічному поверсі будинку, внаслідок прориву яких і було завдано матеріальної шкоди позивачу ОСОБА_1 , беручи до уваги той факт, що відповідача було вчасно попереджено про проведення РТМ «Центр» ПАТ «Київенерго» випробувань теплових мереж приписом-попередженням, законним та обґрунтованим є висновок суду першої інстанції про те, що саме відповідач ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» є особою, відповідальною за завдані позивачу збитки.

З розміром матеріальної шкоди, визначеним судом, колегія суддів погоджується, виходячи з наступного.

За умовами ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

З матеріалів справи вбачається, що для проведення ремонтних робіт у пошкодженій внаслідок залиття квартирі позивачем було залучено гром. ОСОБА_9 , яким згідно акту виконаних робіт від 29.07.2015 року та Калькуляції вартості матеріалів і робіт по вкладанню паркету №1 від 20.05.2015 року, було виконано наступні роботи по відновленню паркетного покриття: демонтаж паркетної дошки та фанери, нівелювання стяжки, вирівнювання дощатої чорнової підлоги, монтаж фанери, вкладання паркету, шліфування паркету, нанесення масло-воску на суму 23 307,00 грн. При цьому, використано будівельних матеріалів на суму 44 681,12 грн., загальна вартість робіт становить 67 998,12 грн. (том 1, а.с.44-45).

Крім того, з метою відновлення пошкодженої квартири між ОСОБА_1 та ПП «Львівдах» (Підрядник) було укладено Договір підряду від 08.06.2015 року, вартість робіт за яким склала 28 241,84 грн. (том 1, а.с.28-43).

Таким чином, загальний розмір шкоди, заподіяної позивачу, складає 96 239,96 грн.

Згідно ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч.1 ст. 76, ч. 1 ст.77 та ст. 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

З матеріалів справи вбачається, що належних, допустимих та достовірних доказів, які б спростували розмір матеріальних збитків, визначений позивачем та підтверджений ним письмовими доказами, відповідачем суду надано не було, в зв`язку із чим обґрунтованим є висновок суду про стягнення матеріальних збитків у визначеному позивачем розмірі.

Доводи апеляційної скарги про відсутність договірних зобов`язань між ОСОБА_1 та ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» законності та обґрунтованості висновків суду не спростовують, оскільки згідно умов договору від 02.03.2015 року, укладеного між КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» (Балансоутримувач) та ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» (Підрядна компанія), обов`язком останньої є відшкодування збитків, завданих майну, житловому приміщенню, та шкоди, заподіяної життю чи здоров`ю мешканців будинків, у випадку надання неякісних послуг.

Необгрунтованими є і доводи апелянта про те, що він не є балансоутримувачем, що виключає його відповідальність перед позивачем за завдані збитки, оскільки його обов`язок нести відповідальність за шкоду, завдану майну мешканців будинку, передбачений положеннями договору від 02.03.2015 року.

Доводи апеляційної скарги про недоведеність вини ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» у завданні позивачу збитків спростовуються наявними в матеріалах справи доказами, яким суд першої інстанції дав повну, всебічну та об`єктивну оцінку у своєму рішенні.

Інші доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції, невірного розуміння скаржником вимог чинного законодавства, власного тлумачення характеру спірних правовідносин та переоцінки доказів. Такі доводи оцінені судом першої інстанції та не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки рішення судом першої інстанції ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права, підстави для його скасування відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України відсутні.

В зв`язку із тим, що ціна позову в даній справі не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, справа згідно п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України є малозначною і в силу вимог п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України ухвалене по ній апеляційним судом судове рішення не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п.п. а) - г) п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382, 389 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» - залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 27 лютого 2019 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, встановлених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Головуючий:

Судді: