ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

27 травня 2019 року

м. Харків

справа № 641/5328/16-ц

провадження № 22-ц/818/3095/19

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Піддубного Р.М. (суддя - доповідач),

суддів: Котелевець А.В., Тичкової О.Ю.,

учасники справи:

позивач за первісним позовом, відповідач за зустрічним позовом - Акціонерна компанія «Харківобленерго»,

відповідач за первісним позовом, позивач за зустрічним позовом - ОСОБА_1 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Акціонерної компанії «Харківобленерго» на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2016 року, ухвалене у складі судді Боговського Д.Є., -

встановив:

У червні 2016 року Акціонерна компанія «Харківобленерго» (далі АК «Харківобленерго») звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 , в обґрунтування якого зазначила, що 17 квітні 2016 року при проведенні технічної перевірки електроустановки відповідача у домоволодінні АДРЕСА_1 , було виявлено порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року за № 1357 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - ПКЕЕН), у вигляді підключення електроустановки повз розрахункового приладу обліку електричної енергії, тобто був встановлений факт безоблікового користування електричною енергією, про що було складено акт про порушення п. 48 ПКЕЕН від 17 квітня 2016 року № 207041, який підписано ОСОБА_1 без зауважень.

Посилаючись на вищевказані обставини, АК «Харківобленерго» просила стягнути з ОСОБА_1 вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН, визначену на засіданні комісії з розгляду актів порушення 27 квітня 2016 року, у розмірі 8 150 грн 38 коп.

У жовтні 2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду із зустрічним позовом до АК «Харківобленерго», який мотивовано тим, що акт про порушення від 17 квітня 2016 року № 207041 було складено з порушенням вимог законодавства, його зміст не відповідає дійсності, вимога про сплату збитків є безпідставною, оскільки не доведено факту розкрадання електричної енергії та відсутні належні та допустимі докази на підтвердження вказаного. Представниками електропостачальника не було встановлено, яким чином із змонтованої розетки з прихованою електропроводкою споживається та здійснюється розкрадання електричної енергії. Зазначала, що указаною розеткою вона ніколи не користувалась, оскільки не знала про її існування.

Крім того, внаслідок складання акта про порушення та встановлення суми збитків, з того часу було відключено енергопостачання до будинку, яке відсутнє на час її звернення із зустрічним позовом, однак відповідно до пункту 36 ПКЕЕН термін відключення не повинен перевищувати один місяць. Вважала, що з травня 2016 року енергопостачальник безпідставно припинив надання послуг з енергопостачання, оскільки у неї відсутня заборгованість за спожиту електричну енергію.

Ураховуючи викладене, ОСОБА_1 просила скасувати акт про порушення від 17 квітня 2016 року № 207041 та зобов`язати АК «Харківобленерго» безоплатно відновити електропостачання до будинку АДРЕСА_1 .

Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2016 року у задоволенні позову АК «Харківобленерго» відмовлено. Зустрічний позов ОСОБА_1 задоволено частково. Скасовано акт про порушення від 17 квітня 2016 року №207041. В іншій частині у задоволенні зустрічного позову відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

В апеляційній скарзі АК «Харківобленерго», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просила рішення скасувати, ухвалити нове рішення, яким позов АК «Харківобленерго» задовольнити, у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 відмовити у повному обсязі.

Скаргу мотивовано тим, що акт про порушення правил користування електричною енергією, яке полягає у розкраданні електричної енергії шляхом безоблікового споживання, було складено відповідно до вимог законодавства, підписано ОСОБА_1 , яка фактично погодилась з порушенням, розмір збитків визначено на підставі Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, а тому суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність підстав для задоволення позову АК «Харківобленерго» та часткового задоволення зустрічного позову.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку про наявність підстав для її часткового задоволення.

Судовим розглядом встановлено, ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором про користування електричною енергією від 22 липня 2009 року №125194.

17 квітня 2016 року працівниками Зміївського районного відділення енергозбуту АК «Харківобленерго» при проведенні технічної перевірки електроустановки вищевказаного домоволодіння було виявлено порушення споживачем пункту 48 ПКЕЕН у вигляді розкрадання електричної енергії шляхом самовільного підключення електроустановки повз розрахункового приладу обліку електричної енергії, виявити яке представники енергопостачальника при проведенні контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, оскільки було змонтовано розетку з прихованою електропроводкою, при відключенні запобіжників навантаження в цій розетці наявне, проте приладом обліку не враховується.

Споживач ОСОБА_1 була ознайомлена із вищевказаним актом та отримала його примірник під особистий підпис. У графі зауважень зазначила, що порушення описано правильно, претензій до працівників не має, про наявність розетки не знала.

За результатами засідання комісії Зміївського районного відділення енергозбуту АК «Харківобленерго» з розгляду актів порушення ПКЕЕН 27 квітня 2016 року складено протокол № 24, яким визначений об`єм необлікованої електричної енергії, який складає 17946 кВт/год, вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН (наявність прихованої електричної проводки з розеткою), яка згідно розрахунку від 27 квітня 2016 року складає 8150 грн 38 коп.

Об`єм необлікованої електричної енергії та її вартість було визначено згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року за № 562.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову АК «Харківобленерго» та часткове задоволення зустрічного позову ОСОБА_1 , суд першої інстанції, виходив із того, що АК «Харківобленерго» не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та відповідно факту крадіжки електричної енергії, а при складанні акта про порушення ПКЕЕН від 17 квітня 2016 року було порушено положення Інструкції по складанню актів про порушення.

Проте погодитись з таким висновком суду першої інстанції не можна.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до змісту статей 11, 15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕН є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

Обраний ОСОБА_1 . спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування акта про порушення ПКЕЕН та зобов`язання вчинити дії, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Таку правову позицію висловлено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц.

У вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду зазначила, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, (далі - Методика), ПКЕЕН.

Постачання фізичним особам електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією.

За змістом статей 6, 526, 626-631 ЦК України договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства.

Згідно з положенням статті 611 ЦК України в разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Частиною четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин другої, третьої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктом 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно з законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електроенергії без приладів обліку.

За змістом пункту 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Згідно з підпунктом 5 пункту 3.1 Методики порушенням ПКЕЕН є самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

Відповідно до пункту 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Згідно з пунктом 48 Правил та пунктом 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, розмір збитків, завданих енергопостачальнику, розраховується відповідно до оформленого акта про виявлене порушення та згідно з Методикою.

Так, ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії та несе відповідальність за стан електроустановки, допустила підключення електроустановки до електричної мережі та споживання електричної енергії з порушенням ПКЕЕН.

Факт безоблікованого споживання електричної енергії зафіксовано актом про порушення ПКЕЕН від 17 квітня 2016 року, який підписано чотирма представниками постачальника електричної енергії та самим відповідачем, жодних зауважень щодо встановлення самого факту безоблікового споживання електричної енергії до складеного акту про порушення ОСОБА_1 не внесено, акт останньою підписано.

За результатами засідання комісії Зміївського РВЕ АК «Харківобленерго» з розгляду актів порушення ПКЕЕН 27.04.2016 року складено протокол № 24, яким визначений об`єм не облікованої електричної енергії, який складає 17946 кВт/год, вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН (наявність прихованої електричної проводки з розеткою), яка згідно розрахунку від 27.04.2016 року складає 8150,38 грн.

Правильність здійснених нарахувань за актом порушення підтверджено рішенням комісії управління інформаційної політики та роботи зі споживачами АК «Харківобленерго», яке оформлено протоколом № 69 від 19 липня 2016 року.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позову АК «Харківобленерго» та задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про скасування акту про порушення правил користування електричною енергією, а також стягнення з АК «Харківобленерго» в дохід держави судового збору - скасуванню, з прийняттям в цій частині нової постанови про задоволення позову АК «Харківобленерго» та закриття провадження у справі за зустрічним позовом ОСОБА_1 ..

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з ОСОБА_1 на користь АК «Харківобленерго» підлягає стягненню судовий збір у розмірі 5870 грн. 28 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 255, 374, 376, 377, 381-384 ЦПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу Акціонерної компанії «Харківобленерго» задовольнити частково.

Рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2016 року в частині відмови у задоволенні позову Акціонерної компанії «Харківобленерго» та задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про скасування акту про порушення правил користування електричною енергією № 207041 від 17 квітня 2016 року, а також стягнення з Акціонерної компанії «Харківобленерго» в дохід держави судового збору у розмірі 551 грн. 20 коп. - скасувати, прийняти в цій частині нову постанову.

Позов Акціонерної компанії «Харківобленерго» задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерної компанії «Харківобленерго» нарахування по акту порушення № 207041 від 17 квітня 2016 року у розмірі 8150 (вісім тисяч сто п`ятдесят гривень) 38 коп, а також 5870 (п`ять тисяч вісімсот сімдесят) гривень 28 коп. судового збору.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерної компанії «Харківобленерго» про скасування акту про порушення правил користування електричною енергією № 207041 від 17 квітня 2016 року закрити.

В іншій частині рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 27 травня 2019 року.

Головуючий Р.М. Піддубний

Судді А.В. Котелевець

О.Ю. Тичкова