№ провадження 2/495/1256/2019
р і ш е н н я

ІМЕНЕМ УКрАЇНи

02 травня 2019 року м. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого одноособово - судді Прийомової О.Ю.,

за участю секретаря Бучка І.В.,

Справа № 495/11415/18,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Маразліївської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 , звернувся до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області із позовом до Маразліївської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, про визнання права власності в порядку спадкування, відповідно до якого просить суд: визнати за ним право власності на земельну ділянку НОМЕР_1 , площею 3,8922 га, що розташована в масиві НОМЕР_2 на території Маразліївської сільської ради Білгород-Дністровського Одеської області, кадастровий номер НОМЕР_3 , надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва; визнати за ним право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 .

Свої вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабуся - спадкодавець ОСОБА_2 .

Після смерті бабусі відкрилася спадщина у вигляді:

- земельної ділянки НОМЕР_1 , площею 3,8922 га, що розташована в масиві № 52 на території Маразліївської сільської ради Білгород-Дністровського Одеської області, кадастровий номер НОМЕР_3 , надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва;

- житлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 46,9 кв.м., житловою площею - 25,7 кв.м.

Інших спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 немає, оскільки його батько, тобто син ОСОБА_2 ОСОБА_3 помер ще ІНФОРМАЦІЯ_2 , а його дядько, тобто другий син ОСОБА_2 ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Вказує, що у дядька дітей не було, а він є єдиним сином у свого батька, тобто єдиним спадкоємців після смерті бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Він бажає прийняти спадщину після смерті бабусі, звернувся до нотаріальної контори, проте приватним нотаріусом Білгород-Дністровського районного нотаріального округу йому було відмовлено з підстав пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини та відсутності оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно.

На підставі вищевказаних обставин він і звернувся до суду з даним позовом.

Позивач в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи у відсутність позивача, з проханням позовні вимоги задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надав заяву про розгляд справи за відсутність представника, з позовними вимогами згодний.

Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, ретельно дослідивши докази, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що дійсно ІНФОРМАЦІЯ_1 померла спадкодавець ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 /л.с.15/.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на належне їй майно у вигляді земельної ділянки, площею 3,89 га в межах згідно з планом, що розташована в масиві НОМЕР_2, ділянка НОМЕР_1 , розташованої на території Маразліївської сільської ради Білгород-Дністровського Одеської області, кадастровий номер НОМЕР_3 , надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва; та житлового будинку АДРЕСА_1 .

Факт належності вищевказаного житлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 46,9 кв.м., житловою площею - 25,7 кв.м, - ОСОБА_2 підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_6 , витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно за № 11505061 від 10.08.2006 року, а також технічним паспортом на садибний /індивідуальний/ житловий будинок /л.с.9-13/.

Факт належності земельної ділянки, площею 3,89 га в межах згідно з планом, що розташована в масиві НОМЕР_2, ділянка НОМЕР_1 , розташованої на території Маразліївської сільської ради Білгород-Дністровського Одеської області, кадастровий номер НОМЕР_3 , надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва ОСОБА_2 підтверджується копією державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_7 , виданого Білгород-Дністровською районної державною адміністрацією 26.03.2003 року. /л.с.8/

З матеріалів справи вбачається, що позивач є онуком ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується його свідоцтвом про народження серії НОМЕР_8 , а також витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження його батька - ОСОБА_1 . /л.с.14,19/.

У відповідності до довідки № 366, виданої виконавчим комітетом Маразліївської сільської ради 25.05.2018 року, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована та постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 з 17.09.1954 року по день смерті. /л.с.20/.

Згідно довідки № 365, виданої виконавчим комітетом Маразліївської сільської ради 25.05.2018 року, на день смерті з ОСОБА_2 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 за однією адресою: АДРЕСА_1 був зареєстрований син, ОСОБА_5 , 1965 року народження . /л.с.20/

Позивач стверджує, що сини ОСОБА_2 , які могли б бути спадкоємцями до її майна та мати обов`язкову частку у спадщині, є померлими.

В якості обґрунтування вказаного надає до матеріалів справи копії свідоцтв про смерть / серії НОМЕР_9 / ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та /серії НОМЕР_10 / ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . /л.с.16,17/.

Задля повного та всебічного розгляду справи, судом було здійснено запит до нотаріальної контори з приводу наявних спадкоємців до майна померлої ОСОБА_2 , та листом № 351/01-16 від 25.03.2019 року Білгород-Дністровської міської державної нотаріальної контори Одеської області повідомлено, що за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня.

Позивач бажає прийняти спадщину після смерті бабусі, звернувся до приватного нотаріуса Білгород-Дністровського районного нотаріального округу Базан Т.П. з усним звернення з приводу заведення спадкової справи, проте листом №320/01-16 від 19.09.2018 року нотаріуса, відмовлено ОСОБА_1 у заведенні спадкової справи у зв`язку із пропуском встановленого строку для прийняття спадщини. /л.с.22/.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, спадкоємці протягом шестимісячного строку мають право звернутись до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом чи за заповітом.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач з вимогами про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини до суду не звертався та спадщину належним чином не приймав.

У відповідності до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла(спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 2 ст.1220 ЦК України, час відкриття спадщини є днем смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

У відповідності до ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

У відповідності до ч.1 ст. 1266 ЦК України, внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Коментованою нормою вказаної статті роз`яснюється, що онуки (правнуки), прабаба, прадід, племінники спадкодавця, двоюрідні брати та сестри спадкодавця не включаються до складу жодної з черг спадкоємців за законом. Але з цього не виходить, що вони не визнаються спадкоємцями за законом ні при яких обставинах.

Онуки (правнуки), прабаба, прадід, племінники спадкодавця, двоюрідні брати та сестри спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на момент відкриття спадщини не має в живих того родича, який був би спадкоємцем. Вони спадкують ту частку, яка належала б їх відповідному родичу, якби він був живий.

При спадкуванні по прямій низхідній лінії право представлення діє без обмеження ступеня споріднення.

Наприклад, успадковуючи в порядку права представлення, онуки (правнуки) виявляються закликаними до спадкування разом зі спадкоємцями першої черги. При розділі спадкового майна вони як би представляють своїх раніше померлих батька і матір.

Онуки і правнуки виступають як безпосередні і самостійні спадкоємці в майні спадкодавця, а не як спадкоємці тих осіб, яких вони представляють.

Однак варто зауважити, що відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.1270 ЦК України).

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Ані заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори ОСОБА_1, ані доказів спільного проживання з спадкодавцем - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 матеріали справи не містять.

Більш того, приватним нотаріусом Білгород-Дністровського районного нотаріального округу Базан Т.П. у листі №320/01-16 від 19.09.2018 року роз`яснено ОСОБА_1 , що він пропустив визначений чинним законодавством строк, проте не позбавлений можливості звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України та ст. 66 Закону України «Про нотаріат», оформлення прав на спадкове майно входить до виключної компетенції органів нотаріату.

Згідно до ст. 8-1 Закону України «Про нотаріат», будь - яке втручання в їх діяльність та вирішення питань, що належать до їх виключної компетенції забороняється.

Частина 1 ст. 1297 ЦК України передбачає, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у Постанові «Про судову практику у справах про спадкування № 7 від 30.05.2008 року, згідно до п. 23 якого, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Таким чином, з урахуванням того, що позивач пропустив шестимісячний термін для звернення з заявою до нотаріуса стосовно прийняття спадщини після померлої бабусі, з заявою до суду про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не звертався, суд вважає, що його позовні вимоги, щодо визнання права власності в порядку спадкування є необґрунтованими та такими що задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1261, 1264, 1268, 1269 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 83, 263, 264, 265, 280-281, 354, ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Маразліївської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області про визнання права власності в порядку спадкування -відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення, (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.

У відповідності до п.п. 15.5 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду через Білгород-Дністровський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , паспорт серії НОМЕР_11 , адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Маразліївська сільська рада Білгород-Дністровського району Одеської області, адреса: Одеська область, Білгород-Дністровський район, с . Маразліївка , вул. Шкільна, 76 .

Суддя: