23.05.2019 227/623/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

23 травня 2019 року м. Добропілля

Добропільський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Хандуріна В.В.

за участю:

секретаря судового засідання Заварзіної Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Добропілля в порядку загального позовного провадження та заочного розгляду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , поданою в її інтересах адвокатом Оніпко ОСОБА_2 , до Добропільської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача адвокат Оніпко Н.А. звернулася до суду в інтересах позивача ОСОБА_1 з позовом до Добропільської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача, ОСОБА_3 , після смерті якої залишилося спадкове майно у вигляді 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 . За життя померла мати позивача заповіт не склала, а тому позивач є спадкоємцем першої черги за законом, інших спадкоємців немає. 11 січня 2019 року позивач звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що позивачем пропущено встановлений законодавством строк. Позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме через те, що позивач навчається на денному відділенні Дніпропетровської медичної академії МОЗ України і через проживання та навчання в іншому місті не мала змоги вчасно приїхати до м. Добропілля. Окрім того, пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини є невеликим, оскільки останній сплинув 23 грудня 2018 року, а до нотаріуса позивач звернулася 11 січня 2019 року. На підставі викладеного позивач просила визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк тривалістю у два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду цивільної справи повідомлялись належним чином, від позивача та її представника надійшли заяви з проханням розглянути справу без їх участі, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечують. Від представника відповідача жодних заяв або доказів поважності неявки до суду не надходило, відзиву на позовну заяву до суду також не надійшло.

На підставі ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за умови належного повідомлення відповідача про дату, час та місце судового засідання, неявки останнього в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, неподання ним відзиву і якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

З урахуванням зазначених вимог Закону, суд вбачає за можливе розглянути справу без відповідача і винести заочне рішення.

У відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав:

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є донькою ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 22 січня 1998 року Відділом реєстрації актів громадянського стану м. Добропілля Донецької області (а.с. 14).

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 02 липня 2018 року Добропільським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області (а.с. 11).

Мати позивача була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується довідкою № 16-01-08/674, виданою 29 січня 2019 року Відділом реєстрації Добропільської міської ради (а.с. 15).

Згідно копії свідоцтва про право власності на житло від 22 квітня 2009 року, квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві спільної часткової власності: ОСОБА_3 1/2 частини, та ОСОБА_1 1/2 частина (а.с. 16-17). Право власності на вказану квартиру підтверджується також копією Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № НОМЕР_4 , виданого 03.06.2009 року Добропільським бюро технічної інвентаризації (а.с. 18). Факт реєстрації позивача з матір`ю за вищезазначеною адресою підтверджується також копією домової книги (а.с. 19-21).

Як зазначає позивач в позовній заяві, інших спадкоємців до майна померлої ОСОБА_3 немає. Згідно копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_5 , виданого 07 вересня 2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Добропіллю Добропільського міськрайонного управління юстиції Донецької області, шлюб між батьками позивача було розірвано (а.с. 24).

Як вбачається з матеріалів справи, позивач зверталася до приватного нотаріуса Добропільського міського нотаріального округу Молодняк Л.П., який своєю постановою № 28/02-31 від 14.01.2019 відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її матері через пропущення нею шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 23). Факт звернення позивача до нотаріуса підтверджується також копією Витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі (а.с. 22), та копією спадкової справи, наданої приватним нотаріусом Молодняк Л.П. на запит суду (а.с. 41-49).

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 55317692, виданої приватним нотаріусом Молодняк Л.П., за заявою ОСОБА_1 про прийняття спадщини було заведено спадкову справу № 11/2019 до майна померлої 20-22 червня 2018 року ОСОБА_3 (а.с. 50).

У відповідності до ст. ст. 1268, 1269 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Статтею 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, необхідною умовою застосування вказаної правової норми є поважність пропуску строку для прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ч. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Представник позивача зазначає, що позивач ОСОБА_1 пропустила строк для звернення із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, а саме через те, що вона навчається 3 курсі денного відділення Державного закладу «Дніпропетровська медична академія МОЗ України», що підтверджується довідкою № 545 від 04.02.2019 року, виданою зазначеним навчальним закладом (а.с. 25), тобто постійно проживає на території іншого міста, віддаленого від місця відкриття спадщини.

Окрім того, строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини сплинув 23 грудня 2018 року, а до нотаріуса позивач звернулася 11 січня 2019 року, тобто пропущений нею строк дійсно є незначним.

Суд враховує позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 17 жовтня 2018 року по справі № 681/203/17, у якій зазначено, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невідємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивач через поважні причини пропустила строк на прийняття спадщини, окрім того, пропущений строк є незначним, а тому позовна заява підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 10, 80, 81, 83, 280-283, 289 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , поданий в її інтересах адвокатом Оніпко Наталією Олександрівною, до Добропільської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк тривалістю у два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її матері, ОСОБА_3 , яка померла 20-22 ІНФОРМАЦІЯ_5 року.

Направити відповідачу копію заочного рішення суду в порядку, передбаченому ст. 272 Цивільного процесуального кодексу України.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку безпосередньо до Донецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Головуючий суддя В.В. Хандурін

23.05.2019