печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.05.2019 суддя Печерського районного суду м. Києва Литвинова І. В., розглянувши заяву про відвід головуючого судді Писанця Віталія Анатолійовича від розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Єременко Людмила Олексіївна, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири,

ВСТАНОВИВ:

23 травня 2019 року у провадження судді для розгляду надійшла вказана заява про відвід головуючого Писанця В. А. від розгляду вказаної справи, оскільки суддя розглядав клопотання слідчого СВ Печерського УП ГУ НП у м. Києві Бойко І. О. про арешт квартири АДРЕСА_1 17 грудня 2017 року (справа № 757/9519/17-к) та задовольнив його, наклавши арешт на неї /а. с. 100-101/.

У відповідності до частини третьої статті 40 ЦПК України, якщо суд доходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першої статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Ухвалою суду від 19 квітня 2019 року провадження у справі зупинено, на підставі частини третьої статті 40 ЦПК України, і передано заяву для розгляду у порядку частини першої статті 33 ЦПК України /а. с. 109/.

На підставі частини восьмої статті 40 ЦПК України, заява про відвід судді розглядається без повідомлення учасників справи.

Суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу за наявності на те підстав (обставин), вичерпний перелік яких визначений у статті 36 ЦПК України, що виключає можливість їх розширеного тлумачення.

Згідно з положеннями пунктів 1-5 частини першої статті 36 ЦПК України, суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, а також якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

У підготовчому засіданні представником третьої особи заявлено відвід судді Писанцю В.А. відповідно до ст.ст. 36, 37, 39 ЦПК України, оскільки при розгляді даної справи існують обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді, оскільки суддя як слідчий суддя постановив ухвалу про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 за клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві Бойко І. О. у справі № 757/9519/17-к, що на думку представника третьої особи є підставою для відводу головуючого.

Європейський суд з прав людини у рішеннях зазначає, що найголовнішою є існування довіри, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, пункт 46).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Представником третьої особи не наведено, а судом не встановлено обставин, які б безпосередньо свідчили про упередженість головуючого судді щодо неї та обставин цієї справи, а також інших підстав, передбачених статтею 36 ЦПК України, які унеможливлювали б розгляд справи суддею та викликали необхідність його відводу.

Згідно з частиною четвертою ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Відповідно до ст.ст. 126, 129, 129-1 Конституції України, ст.ст. 6, 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України; здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Зважаючи на доводи заяви про відвід, суд приходить до висновку, що обґрунтування, наведені у ній, не можуть бути підставою для відводу судді у справі, являються суб`єктивним сприйняттям обставин, і не свідчать про необ`єктивність або упередженість головуючого судді по суті справи.

Керуючись ст.ст. 1-19, 36-40, 352-353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви про відвід головуючого судді Писанця Віталія Анатолійовича від розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Єременко Людмила Олексіївна, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І. В. Литвинова