Справа № 362/5712/18
Провадження № 2/362/760/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

23 квітня 2019 року Васильківський міськрайонний суд Київської областіу складі:

головуючого - судді Кравченко Л.М.,

за участі секретаря - Яренко Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Василькові Київської області цивільну справу в порядку спрощеного провадження за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення, -

в с т а н о в и в:

ПАТ «Київобленерго» звернулося до суду з зазначеним позовом, в якому просить стягнути з відповідача 73 785,60 грн. в рахунок відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення та витрати по сплаті судового збору в сумі 1762 грн.

Вказуючи на те, що 04.04.2018 р. представниками Васильківського районного підрозділу ПРАТ «Київобленерго» при проведенні перевірки дотримання споживачами „Правил користування електричною енергією для населення" (далі - «Правила») за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено факт порушення п. 48 «Правил», а саме: розкрадання електроенергії. По даному факту було складено Акт про порушення правил користування електричною енергією № 039641 від 04.04.2018 р.,

а саме було виявлено пошкоджену пломбу енергопостачальної організації на клемній кришці лічильника. На підставі даного акту, протоколу засідання комісії по розгляду актів про порушення Правил користування електроенергією та у відповідності до розділу 3 «Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення» затвердженою постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року, відповідачу було нараховано суму спричинених збитків у розмірі 73785,60 грн. Враховуючи те, що відповідач не визнає суму заборгованості та не здійснює оплату, а також враховуючи наявність спору про право, позивач вимушений звернутися до суду за захистом своїх порушених прав з вказаним позовом.

Суд відкрив провадження у цій справі та з урахуванням ч. 4 ст. 19 ЦПК України ухвалою від 12.12.2018 року вирішив її розглянути у порядку спрощеного провадження, без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.

Сторони не подавали клопотання про розгляд справи у загальному позовному провадженні чи про призначення судового засідання у спрощеному провадженні з викликом сторін.

Представник позивача подав до суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи буз його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та проти винесення судом заочного рішення у справі не заперечує.

Відповідач, будучи належним чином повідомленою про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, своїм процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву не скористалася, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі статті 280 ЦПК України, суд ухвалює заочне рішення н а підставі наявних у справі доказів, оскільки представник позивача не заперечив проти такого вирішення справи.

Крім того, в силу вимог ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Зважаючи на вищевикладене, суд ухвалив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, ухваливши заочне рішення на підставі наявних матеріалів справи.

Дослідивши і проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, дійшов наступних висновків.

В силу вимог ч.1 ст. 4 ЦПК України - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Положеннями ч. 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України).

Правові, економічні та організаційні засади діяльності в електроенергетиці та відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, забезпеченням енергетичної безпеки України, конкуренцією та захистом прав споживачів і працівників галузі регулюються Законом України «Про електроенергетику».

Так, в силу вимог ст. 26 Закону «Про електроенергетику» визначено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

У відповідності до вимог ст. 27 Закону «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Зокрема, правопорушеннями в електроенергетиці є: розкомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики; розкрадання майна цих об'єктів, пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією та ін..

Відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 р. N 562 (надалі- Методика) вартість не облікованої електричної енергії, внаслідок порушення ПКЕЕН розраховується на підставі акта порушень, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури.

Відповідно до п. п.2 п. 3.1. ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів;

Пунктом 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України 26.07.1999 р. № 1357 з наступними змінами, встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Судом достовірно встановлено, що позивач є суб'єктом господарювання, що отримав ліцензію НКРЕ на право здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та ліцензією НКРЕ на право здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевими ( локальними) електричними мережами на території Київської області.

В свою чергу, відповідачка ОСОБА_1 проживає в будинку АДРЕСА_1 та є споживачем електричної енергії, яку надає позивач.

Зі змісту акту ПАТ «Київобленерго» про порушення № К 039641 від 04.04.2018 р. встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1, в присутності споживача ОСОБА_1 було виявлено факт порушення Правил користування електричною енергією, а саме: пошкоджену пломбу енергопостачальної організації на клемній кришці лічильника (а.с. 5-6).

Згідно відмітки, яка міститься на вищевказаному акті про порушення встановлено, що ОСОБА_1 від підпису акту відмовилась, однак останній вважається дійсним, оскільки його підписали три представники енергопостачальника.

З протоколу від 24.04.2018 р. № 185 засідання комісії по розгляду акту № К 039641 від 04.04.2018 р. про порушення Правил користування електроенергією у споживача вбачається, що порушення, що сталося кваліфіковано як з вини споживача, вчинене відкритим способом, а тому акт підлягає розрахунку згідно п. 42 ПКЕЕн, п.п. 3.1.2 Методики. Величину розрахункового добового споживання визначено згідно Методики по потужності по договору 50 кВт. за період 183 днів з 04.10.2017 року по 04.04.2018 р. (а.с. 7).

На підставі акту про порушення № К 039641 від 04.04.2018 р. та протоколу засідання комісії № 185 від 24.04.2018 р. відповідачу було нараховано суму спричинених збитків в розмірі 73785 грн. 60 коп. (а.с.8)

Крім того, позивачем було направлено відповідачу повідомлення про оплату за липень 2018 р. по акту порушення ПКЕЕ № К03941 на суму 73785,60 грн. (а.с. 9).

Однак акт № К039641 від 04.04.2018 року відповідачем не оскаржено, оплата спричинених збитків відповідачем не здійснюється.

Оскільки, судом встановлено на підставі зібраних по справі доказів те, що ОСОБА_1 здійснила розкрадання електричної енергії, яка нею використовувалася, але не обліковувалася,чим завдала ПрАТ«Київобленерго» матеріальної шкоди, суд дійшов висновку про задоволення позову.

Розподіл судових витрат між сторонами вирішити за правилами ст. 141 ЦПК України, стягнувши суму судового збору у розмірі 1762,00 гривень з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст. 1166 ЦК України,ст. 26,27 Закону України «Про електроенергетику», ст.ст. 19, 141, 184, 263-265, 280-282, 352, 354-355 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Позовні вимоги задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1) на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (р/р № 301 в ПАТ «Альфа Банк», МФО 300346, Код ) 73785 (сімдесят три тисячі сімсот вісімдесят пять) грн. 60 коп. в рахунок відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1) на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (р/р № 301 в ПАТ «Альфа Банк», МФО 300346, Код ) витрати по сплаті судового в розмірі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн. 00 коп.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Васильківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення його повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, якщо такі не було подано.

Суддя Л.М.Кравченко