УХВАЛА

23 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 761/20362/18

провадження № 61-2891ск19

Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Калараша А. А., розглянувши касаційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 04 червня 2018 року та на постанову Апеляційного суду міста Києва від 13 вересня 2018 року в справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції України у м. Києві про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 04 червня 2018 року, залишеною без змін постановою Апеляційного суду міста Києва від 13 вересня 2018 року, відмовлено у відкритті провадження за позовом ОСОБА_1 до ГУНП у м. Києві.

У вересні 2019 року ФОП ОСОБА_1 подав засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 04 червня 2018 року та на постанову Апеляційного суду міста Києва від 13 вересня 2018 року, в якій просить оскаржувані судові рішення скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити.

Однак, касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду Верховним Судом та підлягає залишенню без руху, виходячи з таких підстав.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, однак, таких документів до касаційної скарги не долучено.

Натомість, ФОП ОСОБА_1 надав до суду заяву про звільнення від сплати судового збору, в обґрунтування якої посилається на те, що за 2018 календарний рік розмір його доходу, як фізичної особи-підприємця, склав 100 грн, інших доходів, майна скаржник не має, а розмір судового збору суттєво перевищує річний дохід скаржника, на підставі чого останній просив звільнити від сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Вивчивши подану заяву, Верховний Суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання необхідно відмовити, виходячи з таких підстав.

За правилами статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням звільнити від сплати судового збору за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

На підтвердження свого доходу ФОП ОСОБА_1 надав до суду копію першої сторінки податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця за 2018 рік.

Верховний Суд наголошує на тому, що ФОП ОСОБА_1 звернувся до суду як фізична особа-підприємець, а чинним законодавством передбачені лише для фізичних осіб підстави для звільнення від сплати судового збору. Фізичні особи-підприємці не входять переліку осіб, які можуть бути звільнені від сплати судового збору, а тому заява про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

За правилами частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на момент звернення з позовом, за подання до суду фізичною особою-підприємцем касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору дорівнює 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про державний бюджет на 2019 рік» станом на 01 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1921 грн.

З урахуванням вищенаведеного, за подання касаційної скарги підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1921 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду оригінал документу, що підтверджує його сплату, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До того ж, касаційна скарга містить вимогу про скасування ухвали суду першої інстанції про відмову у відкритті провадження та постанови суду апеляційної інстанції за результатами апеляційного перегляду і ухвалення нового судового рішення по суті позовних вимог за результатами касаційного перегляду.

Відповідно до частини шостої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.

Верховний Суд акцентує увагу ФОП ОСОБА_1 на тому, що ним оскаржено ухвалу суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції за результатами її перегляду з приводу порушення судами норм процесуального права, за наслідками касаційного перегляду яких за правилами цивільного процесуального законодавства суд касаційної інстанції позбавлений права ухвалювати нове рішення по суті позовних вимог, про яке просить у касаційній скарзі ФОП ОСОБА_1

З огляду на вищенаведене, необхідно надати до суду виправлену касаційну скаргу, в якій заявлені вимоги за наслідками касаційного перегляду оскаржуваної ухвали привести у відповідність положенням цивільного процесуального законодавства стосовно касаційного перегляду відповідного судового рішення.

Таким чином, касаційна скарга не відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, оскільки скаржником не надано оригіналу платіжного документу про сплату судового збору у розмірі, встановленому законом, або документи, які підтверджують наявність підстав для звільнення від сплати судового збору та скарга не оформлена відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства.

За правилами частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Крім того, касаційна скарга подана поза межами строку на касаційне оскарження.

В касаційній скарзі ОСОБА_1 порушував питання про поновлення строку на касаційне оскарження. Підстав для поновлення строку ним наведено не було.

Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

За правилами цієї ж норми цивільного процесуального законодавства учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Оскаржувана постанова проголошена 13 вересня 2018 року. Строк на касаційне оскарження сплинув 13 жовтня 2019 року. Касаційну скаргу подано поза межами строку на касаційне оскарження. Підстав для поновлення строку не наведено, тому встановити поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження не виявляється можливим, а суд в силу вимог статті 81 ЦПК України позбавлений повноважень ухвалювати процесуальні судові рішення у справі, ґрунтуючись на припущеннях,

За правилами статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

З урахуванням того, що ФОП ОСОБА_1 звернувся з касаційною скаргою поза межами встановленого цивільним процесуальним законодавством строку, підстави для визнання причин пропуску строку на касаційне оскарження поважними відсутні, то касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, а саме: для надання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження з зазначенням причин, обґрунтованих належними та допустимими доказами, надання касаційної скарги, приведеної у відповідність до положень ЦПК України, та надання доказів сплати судового збору або документів на підтвердження підстав для звільнення від сплати судового збору.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на постанову ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 04 червня 2018 року та на постанову Апеляційного суду міста Києва від 13 вересня 2018 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя А. А. Калараш