печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" вересня 2019 р. суддя Печерського районного суду м. Києва Ільєва Т.Г., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Комісії зі спірних питань визначення статусу осіб, що приймали участь в ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС Міністерства соціальної політики України про поновлення статусу учасника ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, -

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Печерського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом до Комісії зі спірних питань визначення статусу осіб, що приймали участь в ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС Міністерства соціальної політики України.

Вважаю, що у відкритті провадження за вищевказаним позовом, слід відмовити виходячи з наступного.

За змістом ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Так, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звертаючись до суду просить поновити його статус учасника ліквідації наслідків на ЧАЕС, адресуючи при цьому свої вимоги до суб`єкта владних повноважень - Комісії зі спірних питань визначення статусу осіб, що приймали участь в ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС Міністерства соціальної політики України, зобов`язавши таким чином до вчинення дій.

При цьому, згідно з п. 3 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 8 від 20.05.2013 року «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів» (далі - Постанова) вирішуючи питання про віднесення норми до публічного права, а спору до публічно-правового, суди повинні враховувати загальнотеоретичні та законодавчі критерії. Зокрема, у публічно-правовому спорі, як правило, хоча б однією стороною є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб`єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень.

Суди повинні звертати увагу на те, що спір набуває ознак публічно-правового за умов не лише наявності серед суб`єктів спору публічного органу чи посадової особи, а й здійснення ним (ними) у цих відносинах владних управлінських функцій.

Для цілей і завдань адміністративного судочинства владну управлінську функцію необхідно розуміти як діяльність усіх суб`єктів владних повноважень з виконання покладених на них Конституцією чи законами України завдань.

Пунктом 2 Загальних положень Положення про Комісію зі спірних питань визначення статусу осіб, які брали участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС визначено, що Комісія зі спірних питань визначення статусу осіб, які брали участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС (далі - Комісія), є постійно діючим міжвідомчим колегіальним органом, що утворюється при Мінсоцполітики для розв`язання спірних питань визначення статусу осіб, які брали участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС.

Абзацом другим першої частини статті 19 ЦПК України визначено юрисдикцію загальних судів за предметним складом спірних правовідносин, зокрема, що вимоги стосовно реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, можуть бути предметом розгляду в порядку цивільного судочинства за умови, якщо такі вимоги є похідними від основної вимоги щодо спору стосовно такого майна або майнових прав. Отже, при відсутності спору щодо майна або майнових прав самостійна вимога стосовно реєстраційних дій не може бути розглянута судом у порядку цивільного судочинства.

Виходячи із змісту позовних вимог, їх суті, суб`єктного складу, оскільки у даному спорі відсутній предмет спору щодо майна або майнових прав, вимога щодо скасування реєстраційної дії є основною, а не похідною від спору стосовно такого майна або майнових справ, що по своїй правовій природі не може бути предметом розгляду в порядку цивільного судочинства.

Статтею 19 КАС України визначені справи, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів. Пунктом один частини один цієї статті передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до п. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що позивач звернувся з вимогою до Комісії зі спірних питань визначення статусу осіб, що приймали участь в ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС Міністерства соціальної політики України, то даний спір не може бути розглянутий за правилами цивільного судочинства, оскільки розгляд такої справи повинен проводитися за правилами адміністративного судочинства, а відтак наявні підстави для застосування положень ч. 1 ст. 186 ЦПК України щодо відмови у відкритті провадження у справі.

Крім того, виходячи з положень ч. 5 ст. 186 ЦПК України суд роз`яснює, що розгляд справ у спорах, зокрема фізичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження, віднесено до юрисдикції адміністративних судів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 186, 258-261, 268, 352-355 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

У відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Комісії зі спірних питань визначення статусу осіб, що приймали участь в ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС Міністерства соціальної політики України про поновлення статусу учасника ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС - відмовити.

Відмова у відкритті провадження у справі перешкоджає позивачу повторно звернутися до суду з таким самим позовом.

Роз`яснити позивачу його право звернутися з позовом до відповідного адміністративного суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду, через суд першої інстанції, протягом п`яти днів з дня її отримання шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя Т.Г. Ільєва