Справа № 496/3651/19
Провадження № 2/496/1741/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2019 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Галич О.П., вивчивши матеріали цивільного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним майном подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача адвокат Підопригора Є.М. звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання майна спільним майном подружжя.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі судом встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175-177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

В порушення вимог п. 3 ч. 3 ст.175 ЦПК України позивачем в позовній заяві не зазначено ціну позову.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог ціна позову визначається загальною сумою всіх вимог.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2019 року з 01 січня встановлений у розмірі 1921 грн.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закону) судовий збір за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 відсоток ціни позову, але не менше 768,40 грн. та не більше 9605,00 грн.).

Статтею 4 Закону передбачено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір сплачується в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 768,40 гривень.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Судом встановлено, що представником позивача заявлено у позові три вимоги: одна вимога немайнового характеру про визнання житлового будинку з надвірними спорудами спільним майном подружжя та дві вимоги майнового характеру про визнання права власності за кожним на Ѕ частину житлового будинку з надвірними спорудами, виділення в користування Ѕ частини земельної ділянки ОСОБА_1 .

Отже, у позовній заяві повинна бути зазначена ціна позову. Утім, представник позивача ціну позову не зазначає, посилаючись на те, що у позивача на даний час відсутній доступ до будинку, тому він не може здійснити дії, щодо проведення оцінки та просить відстрочити сплату судового збору до проведення оцінки житлового будинку.

Крім того, представник позивача у своєму клопотанні про витребування доказів просить зобов`язати органи БТІ та РОН виготовити оцінку житлового будинку з надвірними спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 . З наданого клопотання про витребування доказів суду не зрозуміло, який орган необхідно зобов`язати виготовити оцінку так як зазначено його скорочене найменування, а також не зазначено адресу місце знаходження вказаного органу.

Щодо клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору суд зазначає наступне.

У відповідності до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але враховуючи майновий стан сторони та не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

З огляду на те, що під відстроченням сплати судового збору розуміється перенесення строку його сплати не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, суду повинні бути надані докази того, що позивач зможе, в майбутньому, сплатити судовий збір.

Всупереч до вищевикладених вимог закону представником позивача до позовної заяви не надано жодних доказів на підтвердження обставин, за якими закон дозволяє відстрочити сплату судового збору, та не зазначено нормативного обґрунтування заявленого клопотання, а також враховуючи те, що рішення суду не може ґрунтуватися на припущеннях, заявлене клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Отже, представнику позивача необхідно сплати судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру у сумі 768,40 гривень (про визнання житлового будинку з надвірними спорудами спільним майном подружжя) та позовну вимогу майнового характер (виділення в користування Ѕ частини земельної ділянки ОСОБА_1 ). Щодо позовної вимоги майнового характеру представнику позивача необхідно визначити ціну позову з урахуванням якої доплатити судовий збір.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позову без руху і надає позивачеві строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху, надавши позивачеві час для усунення виявлених недоліків.

З врахуванням викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним майном подружжя - залишити без руху.

Відмовити у клопотанні про відстрочення сплати судового збору.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк заява буде визнана неподаною та повернута відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Галич