Справа № 288/288/19
Провадження № 2/288/274/19
06 травня 2019 року смт. Попільня
Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді - Рудник М. І.,
з участю секретаря судових засідань - ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_2 (далі позивач) звернувся до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, в якій вказує, що він перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3 (далі відповідач).
Шлюб зареєстровано 31 серпня 2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Попільнянського районного управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 42.
Від даного шлюбу мають сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Спільне життя позивача з відповідачем не склалося через несумісність характерів, взаємні непорозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обовязки, що призвело до відчуження та втрати почуттів.
Перевагою для відповідача став вільний спосіб життя без будь-яких сімейних зобовязань та зобовязань по відношенню до дитини.
На початку серпня 2018 року відповідач покинула сімю та не проживає разом з позивачем та сином. З того часу спільне господарство не ведеться.
Подальше збереження шлюбу позивач вважає неможливим.
Позивач просить розірвати шлюб між ним та ОСОБА_3.
Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив задовольнити їх в повному обсязі, судовий збір просить покласти на нього.
Відповідач в судові засідання 16 квітня 2019 року та 06 травня 2019 року не зявилась, про дату, час і місце судового засідання була належним чином повідомлена, відповідно до пункту 2 частини 7 статті 128 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомила, що не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних в справі доказів.
Згідно п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України судова повістка направляється фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд, вислухавши позивача, дослідивши матеріали справи, враховуючи, що сторони не підтримують подружні стосунки і не бажають миритися, приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що 31 серпня 2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Попільнянського районного управління юстиції у Житомирській області зареєстровано шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, про що складено відповідний актовий запис № 42, після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище «Сосновська», що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-ТП № 105319.
Згідно свідоцтва про народження серії І-ТП № 227192 виданого 15 жовтня 2014 року Великолісівецькою сільською радою Попільнянського району Житомирської області, батьками ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, вказані ОСОБА_2 та ОСОБА_3, актовий запис № 4.
Як вбачається з довідки про склад сімї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб № 38 від 04 лютого 2019 року виданої Попільнянською селищною радою Житомирської області, ОСОБА_2 є власником житлового приміщення за адресою: село Великі Лісівці, вулиця Шевченка, 48, Попільнянського району, Житомирської області, до складу сімї входять: син - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4 та мати ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_5.
Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно зі статтею 24 Сімейного Кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя /стаття 110 СК України/. Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Відповідно до статті 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Частиною другою статті 114 Сімейного Кодексу України встановлено, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Згідно з частиною третьою статті 115 Сімейного Кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Зазначені обставини у їх системному звязку свідчать, що є всі підстави для розірвання шлюбу між ОСОБА_2 та ОСОБА_3.
Керуючись статтями 24, 104, 105, 110, 112 - 115 СК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 223, 258, 259, 263-265, 280 284, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб зареєстрований 31 серпня 2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Попільнянського районного управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 42, між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 розірвати.
Після реєстрації розірвання шлюбу прізвище дружині залишити - «Сосновська».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_7