"25" вересня 2019 р.
Справа №642/3666/19
Провадження №2/642/1256/19
25 вересня 2019 року м. Харків
Ленінський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Гримайло А.М.
при секретарі Сорокіної Ю.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію, -
Представник АТ «Харківобленерго» звернувся до Ленінського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав заяву, у якій просив суд розглядати справу у його відсутність, проти винесення заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час і місце судового засідання повідомлена своєчасно належним, відзив на позовну заяву не надходив.
За таких обставин на підставі ч. 4 ст. 223 та ст. 280 ЦПК України суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.
Враховуючи, що розгляд справи відбувся у відсутність позивача та відповідача, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом було встановлено, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії з присвоєним особовим рахунком № НОМЕР_1 .
ОСОБА_1 неодноразово повідомляли про заборгованість за спожиту електричну енергію, але в добровільному порядку заборгованість сплачено не було.
Згідно ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
Згідно ст. 4 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 року №1875-ІV, законодавство України у сфері житлово-комунальних послуг базується на Конституції України і складається з нормативно-правових актів у галузі цивільного, житлового законодавства, цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини у сфері житлово-комунальних послуг.
Згідно ст.1 ч.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 року №1875-ІV, комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо - та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством.
Згідно ст. 20 ч.3 п.5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 року №1875-ІV, споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Взаємовідносини між споживачами електричної анергії та електропостачальником регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії» №2019-VIII від 13.04.2017та «Правила роздрібного ринку електричної енергії», затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 (далі - Правила).
Згідно ч.1 ст. 75 Закону України «Про ринок електричної енергії» №2019-VIII від 13.04.2017, розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на ринку електричної енергії, між учасниками цього ринку здійснюються в грошовій формі відповідно до укладених договорів у порядку, визначеному цим Законом, правилами ринку, правилами ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку.
Відповідно до п.1.2.7 Правил постачання електричної енергії здійснюється електропостачальником на підставі договору про постачання електричної енергії споживачу, який розробляється електропостачальником на основі Примірного договору про постачання електричної енергії споживачу та укладається в установленому цими Правилами порядку.
Згідно п.п.2 п.5.5.5 Правил споживач електричної енергії зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів.
Відповідно до Договору про користування електричною енергією ОСОБА_1 , як споживач електричної енергії зобов`язується оплачувати спожиту електричну енергію відповідно до умов договору.
Згідно ч.1 ст. 623 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.
Згідно ч.2 ст. 623 ЦК України, розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.
Відповідно ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю немайновим правам юридичної особи, а також шкода майну відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Суд вважає встановленою наявність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги позивача про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, оскільки відповідач має заборгованість за спожиту електричну енергію.
Таким чином, суд розглянувши справу в межах заявлених вимог позивача і на підставі наданих суду доказів вважає, що позивач довів ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, позовні вимоги Акціонерного товариства «Харківобленерго» обґрунтовані, не протирічить закону та підлягають задоволенню.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України..
Керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 48 ,76-81, 210, 263 -265,280- 282, 354, 355 ЦПК України, -
Позовні вимоги Акціонерного товариства «Харківобленерго» - задовольнити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення може бути оскаржено позивачем безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя А.М. Гримайло