КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________
Провадження № 88-ц/824/23/2019
У Х В А Л А

21 травня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А.

при секретарі Коліснику В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Апеляційного суду міста Києва від 13 грудня 2017 року за нововиявленими обставинами по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

встановила:

рішенням Апеляційного суду міста Києва від 13 грудня 2017 року, залишеним без змін постановою Верховного Суду від 20 червня 2018 року, позов задоволено, в рахунок часткового погашення заборгованості ОСОБА_3 перед ПАТ «Універсал Банк» за Генеральним договором ВL від 6 червня 2008р. в сумі 793 248,13 дол. США, що еквівалентно 6 338 052,56грн, звернуто стягнення на предмет іпотеки, а саме нежитлові приміщення, які розташовані в АДРЕСА_1 (нежиле приміщення під № 69 1-го поверху , загальною площею 159,6 м2 та нежилі приміщення з № 1 по № 16 групи приміщень № 65а в літері «А», загальною площею 148,40 м2), які належать ОСОБА_1 на підставі договору про задоволення вимог іпотекодержателя від 13 грудня 2016р. №183, шляхом продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах за початковою ціною 3 309 000грн.

У березні 2019 р. ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд рішення Апеляційного суду міста Києва від 13 грудня 2017 року за нововиявленими обставинами, в якій просить рішення Апеляційного суду м. Києва скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Заява обґрунтована тим, що 5 листопада 2018р. він отримав та здійснив переклад довідки паспортно-візового управління поліції республіки Вірменії від 19 жовтня 2018 року та довідки про реєстрацію в державному реєстрі населення від 17 жовтня 2018 року, з яких вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_3 . боржник ОСОБА_3 помер.

Заявник стверджує, що смерть позичальника за кредитним договором є істотною для справи обставиною, що не була встановлена судом та не була відома йому на час розгляду справи, та свідчить про те, що ще на момент звернення до суду із позовом договір іпотеки був припинений, тому припинилось і його зобов`язання за вказаним договором.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника ОСОБА_1 - адвоката Проценка М.М., який підтримав заяву, пояснення представника ПАТ «Універсал Банк» - адвоката Пономаренка О.О., який заперечив проти задоволення заяви, вивчивши

матеріали справи, надані заявником документи та обговоривши доводи заяви, вважає, що вона задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що у жовтні 2016 року ПАТ «Універсал Банк» звернувся до суду з позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки, посилаючись на те, що 6 червня 2008р. уклав з ОСОБА_3 генеральний договір про надання кредитних послуг, на підставі якого останньому було надано 716 НОМЕР_1 доларів США та 34 304 долара США.

У забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором 6 червня 2008 року між банком та ОСОБА_3 були укладені два договори іпотеки, предметом яких були нежитлові приміщення під №69 1-го поверху , загальною площею 159,6 м2 та нежилі приміщення з № 1 по № 16 групи приміщень № 65а в літері «А», загальною площею 148,40 м2 по АДРЕСА_1 від 9 серпня 2012 року з ОСОБА_3 на користь ПАТ «Універсал Банк» стягнуто кредитну заборгованість у сумі 793 248,13 доларів США, що еквівалентно 6 338 052,56грн.

На підставі договорів про задоволення вимог іпотекодержателя від 13 грудня 2016 року власником нежитлових приміщень став ОСОБА_1

Задовольняючи позовні вимоги, Апеляційний суд м. Києва у рішенні від 13 грудня 2017 року посилався на те, що боржником зобов`язання не виконане, кредитор має переважне право вимоги на задоволення свої вимог за рахунок предмета іпотеки, навіть у випадку переходу права власності на предмет іпотеки до іншої особи, до відома якої не було доведено інформації про обтяження цього майна іпотекою, а тому ОСОБА_1 , як особа до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набув статус іпотекодавця і несе всі його обов`язки за іпотечним договором у тому обсязі і на тих умовах, які існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Підставами для перегляду рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами є, зокрема, істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

У п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012р. "Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами" роз`яснено, що нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктом 1 частини другої статті 423 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Згідно роз`яснень, викладених у пунктах 4, 5 вищезазначеної постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 4, судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неналежне повідомлення заявника про час і місце

розгляду справи, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку. Обставини, які могли бути встановлені при всебічному і повному з`ясуванні судом обставин справи, не є нововиявленими обставинами.

Апеляційним судом було встановлено, що рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 9 серпня 2012 року про стягнення з ОСОБА_3 заборгованості за кредитним договором не виконано, виконавче провадження щодо його виконання не закінчено, а відтак банк має правові підстави для звернення стягнення на предмет іпотеки.

Також під час судового розгляду було встановлено, що право власності на нежитлові приміщення, які є предметом іпотеки, неодноразово переходило від однієї особи до іншої.

Зокрема, на підставі договору купівлі-продажу від 30 травня 2016 року право власності на нежитлові приміщення перейшло до ОСОБА_4 , який у подальшому їх відчужив ОСОБА_2

Згідно ч. 1 та 2 ст. 23 Закону України «Про іпотеку» у разі переходу права власності (права господарського відання) на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, навіть у тому випадку, якщо до його відома не доведена інформація про обтяження майна іпотекою.

Особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця і має всі його права і несе всі його обов`язки за іпотечним договором у тому обсязі і на тих умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки.

Виходячи з того, що на час розгляду справи судом було встановлено, що право власності на нежитлові приміщення, які були предметом договору іпотеки, перейшло до ОСОБА_1 , а рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 9 серпня 2012 року виконано не було, застосовуючи положення ст. 23 Закону України «Про іпотеку», апеляційний суд задовольнив позовні вимоги банку.

При цьому, ОСОБА_3 не був стороною у справі, а був залучений у якості третьої особи, тому та обставина, що на час ухвалення апеляційним судом рішення, ОСОБА_3 помер, не є істотною обставиною, яка може вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Доводи заяви ОСОБА_1 про те, що основне зобов`язання припинилося у зв`язку із смертю ОСОБА_3 , колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки існує рішення суду про стягнення з ОСОБА_3 заборгованості за кредитним договором, виконання якого не закінчено.

Твердження представника ОСОБА_1 про те, що після смерті ОСОБА_3 банк зобов`язаний був пред`явити вимоги до його спадкоємців відповідно до положень ст. 1281 ЦК України, однак цього не зробив, а відтак втратив право звернути стягнення на предмет іпотеки, колегія суддів вважає безпідставними, так як спірні нежитлові приміщення не є спадковим майном ОСОБА_3 , оскільки на день його смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_2 року) йому не належали, а звернення стягнення на предмет іпотеки відбулося на підставі ст. 23 Закону України «Про іпотеку».

Крім того, відповідно до ст. 17 Закону України «Про іпотеку» іпотека не припиняється у зв`язку із смертю іпотекодавця.

Посилання у заяві ОСОБА_1 на те, що він, як майновий поручитель, не надає згоди відповідати за нового боржника, який прийняв спадщину ОСОБА_3 і повинен нести відповідальність за борги спадкодавця, колегія суддів вважає безпідставними, так як ОСОБА_1 не виступав у даних правовідносинах майновим поручителем.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що обставини, на які посилається заявник,

не є нововиявленими і не можуть бути підставою для скасування рішення суду у порядку його перегляду, визначеному главою 3 розділу V ЦПК України.

Керуючись статтями 423, 429 ЦПК України, колегія суддів

ухвалила:

відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Апеляційного суду міста Києва від 13 грудня 2017 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки

Рішення Апеляційного суду міста Києва від 13 грудня 2017 року залишити в силі.

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 22 травня 2019 року.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.А. Семенюк