Справа № 752/4527/19
Провадження по справі № 2-о/752/264/19
У Х В А Л А

13.05.2019 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Плахотнюк К.Г.

за участі секретаря судового засідання Рєзнік В.Г.

вирішивши заяву представника заінтересованої особи Шуста Сергія Анатолійовича - адвоката Любивця Павла Васильовича про відвід судді від розгляду справи за заявою ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису стосовно ОСОБА_2 , заінтересовані особи ОСОБА_2 , Київський міський центр роботи з жінками,

встановив:

у провадженні Голосіївського районного суду м. Києва знаходиться справа за заявою ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису стосовно ОСОБА_2 , заінтересовані особи ОСОБА_2 , Київський міський центр роботи з жінками.

Під час судового розгляду справи представник заінтересованої особи ОСОБА_2 . - адвокат ОСОБА_3. заявив про відвід судді Плахотнюк К.Г. головуючому за заявленими ОСОБА_1 вимогами.

В обгрунтування заяви про відвід головуючого судді від подальшого розгляду справи за заявою ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису відносно ОСОБА_2 , заявник послався на те,що до початку судового розгляду справи ним було заявлено про відсутність підстав для відводу судді, а під час подальшого розгляду справи суд не з`ясовував чи є в учасників підстави для відводу складу суду. Однак під час розгляду справи, суд проявив солідарність до заявниці ОСОБА_1 , став упередженим і необ`єктивним. Про упередженість та необ`єктивність головуючого судді свідчить - вибачення головуючого перед заявницею після того, як остання не відповіла на запитання суду чи пам`ятають ще її діти. Також, головуючим суддею у цій же справі, було залишено без задоволення його клопотання про приєднання до справи доказів, з тих підстав, що матеріали іншої справи не досліджуються в іншій справі, а тільки прийняте у справі рішення, однак у подальшому до справи було приєднано докази з іншої справи, чим задоволено клопотання ОСОБА_1 .. Крім того послався на порушення головуючим суддею таємниці нарадчої кімнати у цій же справі, оскільки близько 16 години 22 квітня суд пішов до нарадчої кімнати і повернувся близько 14 00 години вже 23 квітня 2019 року, а з урахуванням роботи суду з 9 00 годин до 18 00 годин, вбачається, що суд не перебував постійно у нарадчій кімнаті. 23 квітня 2019 року суд повернувся з нарадчої кімнати без ухвалення судового рішення з причин неналежного оформлення висновку експертного дослідження та афідевіту, незважаючи на те, що про неналежність оформлення цих доказів суд був обізнаний до виходу в нарадчу кімнату.

Також в обгрунтування упередженості та необ`єктивності головуючого судді Плахотнюк К.Г.заявник відводу послався на те, що він неодноразово звертався до суду з заявами про отримання аудіозапису судових засідань, однак отримані ним компакт диски не містили записів судових засідань у справі за заявою ОСОБА_1 , або чітко не прослуховувалися, або ж містили записи судових засідань в інших справах. Станом на час сьогоднішнього судового засідання він також не отримав аудіозаписи всіх судових засідань, що позбавляє його можливості підготувати свою правову позицію, що вигідно саме ОСОБА_1 .. Вважає, що зазначені дії судді є грубим порушенням принципу рівності усіх учасників судового процесу перед законом та судом.

Просив задовольнити заяву про відвід судді Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г. у справі №752/4527/19.

Заявниця ОСОБА_1 заперечувала щодо заявленого відводу , посилаючись на те, що на початку розгляду справи у представника заінтересованої особи ОСОБА_2 не було підстав для відводу судді, а зазначені підстави для відводу є надуманими.

Представник заінтересованої особи Київського міського центру роботи з жінкми у судовому засіданні відсутній, відсутність представника заінтересованої особи не перешкоджає вирішенню заяви представника заінтересованої особи ОСОБА_2 про відвід головуючому судді.

Відповідно до пунктів 3,5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Так, у провадженні судді Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г. з 04.03.2019 року перебуває справа за заявою ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису стосовно ОСОБА_2 , заінтересовані особи ОСОБА_2 , Київський міський центр роботи з жінками.

Звертаючись з заявою, про відвід судді представник заінтересованої особи ОСОБА_2 - ОСОБА_3 . послався на допущені суддею порушення цивільно-процесуального закону під час судового розгляду зазначеної справи.

Так, правилами ст. 198 та ст. 220 ЦПК України визначено обов`язок головуючого оголосити склад суду, з`ясувати наявність підстав для відводу та роз`яснити учасникам справи право заявляти відводи.

Таке право учасникам справи роз"яснюється перед початком підготовчого провадження та розглядом справи по суті.

Оскільки у розгляді справи за заявою ОСОБА_1 , інтереси учасників у судовому засіданні представляють адвокати, відповідно право відводу не роз`яснювалося, а тільки було з`ясовано наявність заяв про відвід складу суду і тільки перед початком розгляду справи, як то передбачено главою 6 ЦПК України.

Під час судового розгляду справи, головуючим не допущено порушення рівності учасників судового засідання, а факт вибачення головуючим перед заявницею при з`ясуванні питання щодо ставлення малолітніх дітей до самої заявниці було занадто вразливим до останньої, а тому для забезпечення рівності учасників головуючим було вчинено такі дії для відновлення психоемоційного стану останньої.

При вирішенні клопотань представника заінтересованої особи ОСОБА_2 . - адвоката Любивця П.В., судом було задоволено клопотання в частині приєднання до справи та дослідження в судовому засіданні тільки копій судових рішень, ухвалених за наслідками розгляду справ, які стосуються учасників справи за заявою ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису, що відповідало положенням ч. 4 ст. 82 ЦПК України.

Питання щодо витребування акту експертного дослідження №1930 від 06.11.2019 року було порушено за ініціативою суду, відповідно до правил ст.ст. 294,84 ЦПК України.

Відповідно до правил ст. 244 ЦПК України, після судових дебатів суд виходить до нарадчої кімнати (спеціально обладнаного для ухвалення судових рішень приміщення) для ухвалення рішення, оголосивши орієнтовний час його проголошення. Якщо під час ухвалення рішення виникає потреба з`ясувати будь-яку обставину шляхом повторного допиту свідків або вчинення певної процесуальної дії, суд не приймаючи рішення, постановляє ухвалу про поновлення судового розгляду.

23 квітня 2019 року, суд повернувся з нарадчої кімнати у справі за заявою ОСОБА_1 , оскільки під час ухвалення судового рішення прийшов до висновку про необхідність отримання належної якості досліджуваних доказів, така поцесуальна дія була судом мотивована.

Щодо тверджень заявника про порушення судом таємниці нарадчої кімнати, то така заява останнього не є обгрунтованою, оскільки перебування суду у нарадчій кімнаті, не позбавляє права головуючого судді на відпочинок, а інших порушень, щодо недопущення яких передбачено ст. 245 ЦПК України судом допущено не було, на них і не вказує сам заявник.

Крім того, зазначені представником заінтересованої особи ОСОБА_2 підстави для відводу, щодо отримання ним компакт диску з аудіозаписами судових засідань не належної яксті, то вони не заслуговують на увагу, оскільки фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання, а відтак питання щодо повноти технічного запису є компетенцією саме секретаря судового засідання, що здійснювала фіксування, так само і щодо виготовлення його копії за заявою учасника справи.

Наразі, будь-які обставини, що визначені правилами ст. 36 ЦПК України, що не дозволяло б судді Плахотнюк К.Г. приймати участь у подальшому розгляді справи за заявою ОСОБА_1 відсутні, а тому не вбачаю підстав для задоволення заяви представника заінтересованої особи ОСОБА_2 . - адвоката Любивця П.В. про відвід головуючого судді.

Крім того, допущені судом під час розгляду справи на думку заявника відводу порушення процесуального закону не є підставою для відводу судді, а тільки можуть бути підставою для оскарження судового рішення в апеляційному порядку.

Відповідно до правил ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу , він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

Правилами пункту 7 частини 1 статті 252 ЦПК України встановлено, що суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку надходження заяви про відвід.

З огляду на висновки суду про необґрунтованість заяви представника заінтересованої особи ОСОБА_2 . - адвоката Любивця П.В. про відвід головуючого судді провадження за цими ж вимогами необхідно зупинити до вирішення заяви про відвід судді Плахотнюк К.Г. у порядку встановленому правилами ч. 3 ст. 40 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 36, 40, 252 ЦПК України, суд -

ухвалив:

заяву представника заінтересованої особи Шуста Сергія Анатолійовича - адвоката Любивця Павла Васильовича про відвід судді від розгляду справи за заявою ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису стосовно ОСОБА_2 , заінтересовані особи ОСОБА_2 , Київський міський центр роботи з жінками, залишити без задоволення.

Провадження у справі №752/4527/19, провадження №2-О/752/264/19 за заявою ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису стосовно ОСОБА_2 , заінтересовані особи ОСОБА_2 , Київський міський центр роботи з жінками зупинити до вирішення заяви про відвід.

Передати справу №752/4527/19, провадження №2-о/752/264/19 до канцелярії для автоматизованого розподілу для вирішення заяви представника заінтересованої особи ОСОБА_2 - адвоката Любивця Павла Васильовича про відвід головуючого судді Плахотюк Катерини Григорівни від розгляду заяви ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису стосовно ОСОБА_2 , заінтересовані особи ОСОБА_2 , Київський міський центр роботи з жінками.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду в частині зупинення провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення або ж отримання її копії. Апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції через суд, яким ухвалено оскаржуване судове рішення.

Суддя: К.Г. Плахотнюк