Справа № 214/1281/16-ц
2-п/214/27/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2019 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Гринь Н.Г.,

при секретарі судового засідання Печарник З.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі матеріали заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.11.2016 року по цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідач ОСОБА_2 звернулася до суду із заявою 21.03.2019 року, в якій просить суд: поновити строк для подання заяви про перегляд заочного рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.11.2016 року про стягнення з неї на користь ТОВ «Кредитні ініціативи» заборгованості за кредитним договором; скасувати заочне рішення суду та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження; застосувати строк позовної давності до вимог ТОВ «Кредитні ініціативи» та відмовити в задоволенні позовних вимог в частині стягнення заборгованості по процентам за користування кредитом.

В обґрунтування предявлених вимог відповідач зазначає, що про ухвалення заочного рішення вона дізналась в березні 2019 року з інформації на сайті Судова влада, а 11.03.2019 року отримала копію рішення. Жодних повісток про виклик до суду вона не отримувала, позовну заяву вона не отримувала, а відтак про наявність в провадженні суду справи не знала. Наявні в матеріалах заяви начебто подані від імені ОСОБА_1 є неналежним доказом, оскільки вона їх не подавала, а підпис в них стоїть явно не її. Крім того, з 2010 року вона офіційно мешкає та працює в м. Дніпро, а тому приїздити в суд серед тижня не могла. Вважає, що заочне рішення суду є незаконним та має бути переглянуте, оскільки судом не було належним чином досліджено всі наявні докази. В матеріалах справи відсутнє підтвердження про отримання нею від банку повідомлення про наявність заборгованості, з розміром якої вона не згодна. Крім того до подання позову про стягнення заборгованості з неї, позивачем було вчинено виконавчий напис про звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості в сумі 226 349 грн. 61 коп., яка є тотожною із заявою в позові, що є свідченням наміру банку здійснити подвійне стягнення з неї боргу. Окремо зауважила, що ухваленням рішення без її участі суд позбавив її права на подання заяви про застосування строку позовної давності, яким пропущено ТОВ «Кредитні ініціативи» по платежам.

Представник відповідача правом на участь в судовому засіданні не скористався.

Інші учасники справи в судове засідання не зявилися, повідомлялися у встановленому законом порядку, причини неявки суду не відомі. За даних обставин, суд вважає за можливе заяву розглянути за відсутності учасників справи, оскільки їх неявка не перешкоджає цьому.

Суд, дослідивши письмові матеріали цивільної справи, вимоги заяви про перегляд заочного рішення, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст.232 ЦПК України (в редакції, діючій на момент ухвалення рішення), заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З аналізу положень ЦПК України слідує, що для скасування заочного рішення необхідна одночасна наявність вказаних умов, які в сукупності визначають матеріальний та процесуальний аспекти для скасування заочного рішення, що також визначено в п.30 Постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції».

Як визначено ч.ч.1,2 ст.284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Так, заочним рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.11.2016 року позовні вимоги ТОВ «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено: стягнуто з ОСОБА_2 на користь ТОВ «Кредитні ініціативи» заборгованість за кредитним договором № 0307/1007/88-558 від 16.10.2007 року станом на 18.02.2016 року в розмірі 273 859 грн. 65 коп., яка включає заборгованість: за кредитом 145 396 грн. 65 коп., по процентам за користування кредитом 128 463 грн. 00 коп.; вирішено питання розподілу судових витрат.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач неодноразово повідомлялася про розгляд судом справи, призначений на 25.04.2016 року, 23.06.2016 року, 18.08.2016 року, 03.10.2018 року, 03.11.2016 року. При цьому, ОСОБА_2 особисто через канцелярію суду неодноразово в день розгляду справи подавала клопотання про відкладення розгляду справи у звязку з необхідністю її звернення за правовою допомогою, зокрема: 25.04.2018 року (а.с.68), 23.06.2016 року (а.с.70), 18.08.2016 року шляхом направленням факсимільним звязком (а.с.72).

Суд критично оцінює посилання відповідача стосовно розгляду справи за її відсутності виключно на підставі наявних доказів, оскільки в розумінні положень ст.ст.27, 169 ЦПК України (в редакції, діючій на момент ухвалення рішення) відповідач вправі самостійно та на власний розсуд вирішувати, приймати їй участь в розгляді справи або подати заяву про розгляд справи за її відсутності. Жодних доказів, які б могли свідчити про обмеження її прав суду не надано. Разом з тим, відповідач була обізнана як з наявністю в провадженні суду справи, так і змістом предявлених до неї вимог, а тому мала достатньо часу подати відзив із викладенням її заперечень проти предявлених вимог. Зловживаючи своїм правом на захист, відповідач неодноразово відкладала розгляд справи.

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Зокрема, в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментаріа ОСОБА_3 проти Іспанії» від 07.07.1989 року зазначено, що «… заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання»

Оскільки відповідач у встановлений судом строк не подала відзив на позов, не проявляла інтересу до ходу розгляду справи, тому суд приходить до висновку про наявність підстав, які виправдовують правомірність ухвалення рішення в заочному порядку з урахуванням згоди на це представника позивача.

Відповідачем також не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи та визначали необхідність перегляду заочного рішення.

Посилання відповідача на необхідність застосування позовної давності до заявлених вимог суд не приймає до уваги, оскільки: 1) таку заяву відповідач мала можливість подати на стадії розгляду справи, що не зробила, в той час як подання її на стадії розгляду заяви про перегляд заочного рішення є недоречним; 2) відповідачем не долучено до заяви жодних доказів в підтвердження наведених нею заперечень незгоди з розрахунком заборгованості за кредитним договором, не наведено власний, який би спростовував наданий позивачем.

Зазначення відповідачем щодо здійснення позивачем подвійного стягнення заборгованості за рішенням, що переглядається, та шляхом вчинення виконавчого напису нотаріуса про звернення стягнення на предмет іпотеки суд вважає помилковим, оскільки забезпечуване іпотекою зобовязання має додатковий (акцесорний) характер, а не альтернативний основному і не призводить до його заміни та не зумовлюватиме подвійного стягнення за основним зобовязанням, оскільки домовленість сторін про його заміну забезпечуваним зобовязанням відсутня.

Всі інші доводи та мотивування, наведені відповідачем в заяві по своїй суті є субєктивними та зводяться до переоцінки висновків суду за результатами вирішення спору і не можуть свідчити про неповноту зясованих судом фактичних обставин справи, а тому не можуть бути підставою для скасування заочного рішення суду.

Аналізуючи перелічені вище обставини, виходячи із системного аналізу норм чинного законодавства, суд приходить до висновку про відсутність достатніх підстав для задоволення заяви відповідача про перегляд заочного рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.11.2016 року, у звязку з чим вказану заяву слід залишити без задоволення відповідно до п.1 ч.3 ст. 287 ЦПК України, що не перешкоджає відповідачеві оскаржити заочне рішення суду в загальному порядку.

Керуючись ст.ст.247, 261, 280-288, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.11.2016 року по цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом 30 днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Гринь Н.Г.