Справа № 755/7617/19
У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття провадження у справі

"23" травня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини,-

В С Т А Н О В И В :

11 травня 2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, яка 14 травня 2019 року була передана в провадження судді Катющенко В.П., у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями,

Відповідно до заявлених позовних вимог, позивач просить суд: стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання малолітньої дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі ј частини заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку; аліменти стягувати щомісячно починаючи з 01 січня 2019 року до повноліття дитини.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 11 лютого 2019 року між нею та ОСОБА_2 було розірвано шлюб. Від цього шлюбу сторони мають малолітню дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Грошових коштів на утримання дитини ОСОБА_2 не надає, розмір останньої наданої ним допомоги склав 100 доларів США, що за курсом НБУ на час надання становило 2700,00 грн. З жовтня 2008 року позивач працевлаштована в м. Києві, зареєструвала малолітню дитину на здійснення навчання в Гімназії № 136 м. Києва. Дитину утримує за рахунок власних коштів та допомоги своїх батьків. На даний час ОСОБА_2 проживає та офіційно працевлаштований в Республіці Польща, в компанії Luxoft Cracow (Puszkarska 7k, 4 th Floor, 30-644 Krakow), на посаді менеджера, тобто не має доходів на території України, з яких могло б здійснюватись відрахування аліментів. Відповідач відмовився надавати будь-яку фінансову допомогу для забезпечення дитини всім необхідним, що підтверджується відповідним смс-повідомленням, за яким гроші повинні були надані вже у вигляді сплати заробітної плати гувернантки та побуту дитини, однак, так і не були надані з грудня 2018 року. Позивач продовжує самостійно без фінансової допомоги з боку відповідача дбати про дитину, забезпечувати її присутність в навчальному закладі, гуртках, та оплачувати утримання дитини. Вважає, що аліменти необхідно стягувати з січня 2019 року, оскільки дитина потребує забезпечення всіма необхідними умовами для життя кожного дня, у т.ч. лікування зору, а судовий спір може тривати декілька місяців.

У відповідності до вимог ч.6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України, судом витребувана інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, приходжу до наступного.

Позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови в відкритті провадження у справі, відсутні.

При цьому, суддя враховує положення ч. ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та з огляду на викладене вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому суддя приходить до висновку про те, що справа підлягає подальшому розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За таких обставин, враховуючи вимоги ч. 1 ст. 274, ч. 5 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України, суддя приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Крім того, до позовної заяви долучено клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 про витребування доказів судом шляхом направлення клопотання до Міністерства юстиції Республіки Польщі через Міністерство юстиції України, з проханням направити його до Luxoft Cracow (Puszkarska 7k, 4 th Floor , 30-644 Krakow) для надання останнім відомостей з приводу наявності в штаті працівника компанії ОСОБА_2 з вказанням розміру його щомісячної заробітної плати.

Відповідно до ч.ч 1, 2 ст. 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійне надати докази, вправі подавати клопотання про витребування доказів судом.

У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

За вимог ч. 3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про витребування доказів. В ухвалі про відкриття провадження у справі зазначається, зокрема, результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

В позовній заяві стороною позивача вказано, що на даний час відповідач проживає та офіційно працевлаштований у Республіці Польща.

Стороною позивача не долучено до матеріалів справи належних та допустимих доказів перетину державного кордону України ОСОБА_2 , а саме виїзду ОСОБА_2 з території України до Республіки Польща, а також відомостей які можуть підтвердити працевлаштування відповідача за кордоном, не зазначено, чи скористалася представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 своїми повноваженнями адвоката на отримання цих відомостей та відповідно, в супереч положень ст. 84 ЦПК України не долучено доказів вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цих доказів.

Крім того, у відповідності до вимог ч. 6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України, судом витребувана інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

21 травня 2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшли відомості про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача, згідно яких зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача є: АДРЕСА_2 .

Таким чином, враховуючи заявлені вимоги і наявні у матеріалах справи документи, суддя дійшла висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 про витребування доказів судом.

Керуючись ст. ст. 81, 84, 175, 177, 187, 261, 274-279, 353 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач може подати в строк, що не перевищує п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а позивач - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Не пізніше п`ятиденного строку відповідач має право подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. У разі неподання у встановлений судом строк яких, відповідач має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу, іншому відповідачу та третій особі у справі копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву, має право підготувати відповідь на відзиви, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, та направити відповідачам, третій особі у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити позивачу, іншому відповідачу, третій особі й суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 . - ОСОБА_4 про витребування доказів судом - відмовити.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://court.gov.ua/sud2604.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: