Справа № 398/894/19
У х в а л а

"07" травня 2019 р. Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Крімченко С.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, від імені та в інтересах якого діє представник ОСОБА_2, до ОСОБА_3, третя особа Андріївська сільська рада про визнання права власності на земельну ділянку, необхідну для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибну ділянку),

В С Т А Н О В И В:

До Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшов позов ОСОБА_1, від імені та в інтересах якого діє представник ОСОБА_2, до ОСОБА_3, третя особа Андріївська сільська рада, про визнання права власності на земельну ділянку, необхідну для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибну ділянку).

Позов підписано представником позивача ОСОБА_2

Вивчивши позовну заяву та додатки до неї, приходжу до наступних висновків.

Позивачем подано заяву без додержання вимог, викладених вст. 177 ЦПК України, а саме заяву подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Законом України №1401-VIII від 02.06.2016 року «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», Конституцію України доповнено статтею 131-2, відповідно до якої виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Розділом ХV Перехідних Положень Конституції України, а саме: пп. 11 п. 16-1 визначено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України"Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" Закон № 1401-VIII, здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Таким чином, норма Закону 1401-VIII відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-2 Конституції України щодо представництва виключно адвокатами в судах першої інстанції почала діяти з 01 січня 2019 року.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності. Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

Частиною першою статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що документами, які посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: договір про надання правової допомоги; довіреність; ордер; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Частинами 1, 2 статті 60 ЦПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Частиною 6 статті 19 ЦПК України визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (ч. 4 ст. 19 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Враховуючи значення справи для сторін, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, в тому числі наявність клопотання про призначення земельно-технічної експертизи, вважаю, що розгляд даної справи повинен здійснюватися в порядку загального позовного провадження.

Оскільки позовну заяву підписано ОСОБА_2 як представником позивача ОСОБА_1, а підтверджуючих даних, що ОСОБА_2 являється адвокатом, до суду не надано, таким чином встановлено, що ОСОБА_2 в силу пп. 11 п. 16.1 Перехідних положень до Конституції України не уповноважений підписувати позовну заяву та звертатись з нею до суду від імені позивача.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позову без руху.

Оскільки, позовна заява до суду надійшла 14.03.2019 року, а відповідно до змін, наведених вище, з 01.01.2019 року представництво в судах першої інстанції по справах вказаної категорії може здійснювати лише адвокат, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, від імені та в інтересах якого діє представник ОСОБА_2, до ОСОБА_3, третя особа Андріївська сільська рада про визнання права власності на земельну ділянку, необхідну для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибну ділянку) - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення виявлених недоліків, але не більше десяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Запропонувати позивачу подати документи та виправити недоліки, вказані в мотивувальній частині цієї ухвали, а саме: подати суду позов у відповідності до правил ст.ст. 175-177 ЦПК України, зокрема, із врахуванням недоліків, викладених в мотивувальній частині даної ухвали.

В разі якщо позивачем не буде усунуто недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.А. Крімченко