Справа № 448/1081/17 Головуючий у 1 інстанції: Білоус Ю.Б.
Провадження № 22-ц/811/2159/18 Доповідач в 2-й інстанції: Ніткевич А. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого - судді Ніткевича А.В.,

суддів: Бойко С.М., Копняк С.М.,

секретаря Юзефович Ю.І.

з участю прокурора Заєць І.Є., відповідача ОСОБА_1 ., третьої особи ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за апеляційною скаргою заступника прокурора Львівської області на рішення Мостиського районного суду Львівської області від 16 серпня 2018 року в складі судді Білоуса Ю.Б. в справі за позовом Городоцької місцевої прокуратури Львівської області до Мостиської міської ради Львівської області та ОСОБА_1 , з участю третіх осіб ОСОБА_2 , Державного реєстратора з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Мостиської міської ради Львівської області Собіль Алли Андріївни, про визнання протиправним та скасування рішення органу місцевого самоврядування, скасування запису про державну реєстрацію земельної ділянки та зобов`язання повернути земельну ділянку,-

встановила:

В серпні 2017 року керівник Городоцької місцевої прокуратури Львівської області звернувся до суду із позовом до Мостиської міської ради Львівської області та ОСОБА_1 , з участю третіх осіб ОСОБА_2. , Державного реєстратора з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Мостиської міської ради Львівської області Собіль А.А., про визнання протиправним та скасування рішення органу місцевого самоврядування, скасування запису про державну реєстрацію земельної ділянки та зобов`язання повернути земельну ділянку

Вимоги обґрунтовував тим, що постановою Мостиського районного суду Львівської області від 02.06.2017 року, яка набрала законної сили, ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення та до нього застосовано адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 3400 гривень.

Зокрема, ОСОБА_2 , будучи наділеним повноваженнями депутата Мостиської міської ради Львівської області, всупереч вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», 05.06.2015 та 04.08.2015 під час проведення 45-ої сесії Мостиської міської ради УІ-го скликання, перебуваючи в адміністративній будівлі зазначеної ради, не повідомив у встановлених законом випадках та порядку Мостиську міську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів при розгляді заяв його рідного брата ОСОБА_1 «Про надання дозволу на виготовлення детального плану території земельної ділянки під будівництво індивідуального гаража на АДРЕСА_1» та «Про затвердження детального плану території земельної ділянки під будівництво індивідуального гаража на АДРЕСА_1».

Зважаючи на те, що рішення сесії Мостиської міської ради Львівської області прийнято внаслідок вчинення депутатом Мостиської міської ради Львівської област ОСОБА_2 , корупційного адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП у зв`язку із невиконанням останнім покладеного ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язання щодо врегулювання конфлікту інтересів під час прийняття оспорюваного рішення, що встановлено постановою Мостиського районного суду Львівської області 02.06.2017, вважає, що таке підлягає скасуванню в судовому порядку.

Крім цього, на підставі вищезазначеного рішення сесією Мостиської міської ради прийнято рішення № 14 від 04.08.2015 «Про затвердження детального плану території для будівництва індивідуального гаража в АДРЕСА_1, в дворовій території будинку АДРЕСА_1, гр. ОСОБА_1 » та рішення № 73 від 11.07.2016 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки під будівництво індивідуального гаража в АДРЕСА_1 , в дворовій території будинку АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 », відповідно до якого ОСОБА_1 передано у власність земельну ділянку площею 0,01 га (кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1 ).

16.08.2016 ОСОБА_1 зареєстрував право власності на земельну ділянку для будівництва індивідуального гаража, площею 0,01 га (кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1 ), на АДРЕСА_1 , про що державним реєстратором Мостиської міської ради Львівської області внесено запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за № 224.

Прокурор стверджує, що ОСОБА_2 всупереч інтересам держави та територіальної громади м.Мостиська Мостиського району Львівської області порушив вимоги щодо прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тому вищевказані рішення сесії Мостиської міської ради Львівської області підлягають скасуванню у судовому порядку. Зазначене є підставою для визнання недійсною державної реєстрації речового права, якою підтверджується право власності, що безпосередньо залежить від законності рішення органу, на підставі якого таке свідоцтво видане.

Враховуючи наведене, просив позов задовольнити, визнати протиправними та скасувати рішення сесії Мостиської міської ради Мостиського району Львівської області №6 від 05.06.2015 «Про надання дозволу на розроблення детального плану території для будівництва індивідуального гаража в АДРЕСА_1, в дворовій території будинку АДРЕСА_1», визнати протиправними та скасувати рішення №14 від 04.08.2015 «Про затвердження детального плану території для будівництва індивідуального гаража в АДРЕСА_1, в дворовій території будинку АДРЕСА_1, гр. ОСОБА_1 », визнати протиправними та скасувати рішення № 73 від 11.07.2016 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки під будівництво індивідуального гаража в АДРЕСА_1 , в дворовій території будинку АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 », визнати незаконною реєстрацію та скасувати свідоцтво про право власності на земельну ділянку для будівництва індивідуального гаража, площею 0,01 га (кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1 ), по АДРЕСА_1 , від 16.08.2017, видане ОСОБА_1 , внести до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про скасування запису № 224 про право власності, внесеного до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 16.08.2016 державним реєстратором Мостиської міської ради Львівської області, зобов`язати ОСОБА_1 повернути у власність територіальної громади Мостиської міської ради Львівської області земельну ділянку для будівництва індивідуального гаража, площею 0,01 га кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1 , що розташована на АДРЕСА_1 .

Оскаржуваним рішенням Мостиського районного суду Львівської області від 16 серпня 2018 рокуу задоволенні позову Городоцької місцевої прокуратури Львівської області до Мостиської міської ради Львівської області та ОСОБА_1 , треті особи ОСОБА_2 та Державний реєстратор з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Мостиської міської ради Львівської області Собіль Алла Андріївна, про визнання протиправними та скасування рішення органу місцевого самоврядування, скасування запису про державну реєстрацію земельної ділянки та зобов`язання повернути земельну ділянку - відмовлено в повному обсязі.

Рішення суду оскаржив заступник прокурора Львівської області, з оскаржуваним рішенням не погоджується, вважає його незаконним та необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм матеріального та процесуального права.

В апеляційній скарзі зазначає, що відповідач ОСОБА_2 будучи обраним територіальною громадою депутатом міської ради повинен безумовно дотримуватись вимог закону, а не допускати його порушення.

Зокрема, ОСОБА_2 будучи наділеним повноваженнями депутата Мостиської міської ради Львівської області, всупереч ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», під час проведення 45 сесії Мостиської міської ради не повідомив про наявність у нього реальног конфлікту інтересів, при розгляді заяв його рідного брата ОСОБА_1

Покликається на те, що згідно протоколу лічильної комісії від 05.06.2015 року та списку депутатів, які брали участь у сесії, присутніх було 16 депутатів, в їх числі і ОСОБА_2 , які одноголосно проголосували за всі рішення порядку денного, в тому числі і рішення щодо земельної ділянки, що розташована на АДРЕСА_1 , в дворі будинку АДРЕСА_1.

Зважаючи на те, що рішення ради приймається більшістю голосів депутатів ради від загального складу ради, тому у разі усунення ОСОБА_2 від голосування, рішення радою не було б прийняте, що свідчить про те, що голос останнього був вирішальним.

Просить скасувати рішення Мостиського районного суду Львівської області від 16 серпня 2018 року та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити повністю.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників розгляду справи, перевіривши матеріали справи та законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вимог та підстав позову, заявлених у суді першої інстанції, апеляційний суд доходить висновку, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити враховуючи таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи,

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

На підставі ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно із статтею 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Частиною 6 цієї ж статті визначено, що в суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог районний суд виходив з того, що наявність потенційного або реального конфлікту інтересів не тягне за собою автоматичної недійсності прийнятих рішень колегіального органу та лише у визначених законом випадках може вплинути на втрату правомочності органу.

У разі, якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем.

При цьому суд зазначив, що неучасть ОСОБА_2 у голосуванні при прийнятті спірних рішень жодним чином не вплинула б на результати голосування та прийняття рішення відповідачем.

В матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази на підтвердження того, що виконання ОСОБА_2 зобов`язання щодо врегулювання конфлікту інтересів під час прийняття оскаржуваних рішень могло б вплинути на волевиявлення інших депутатів та прийняття рішень, тому неповідомлення депутатом органу місцевого самоврядування про наявність у нього реального конфлікту інтересів при прийнятті рішення не є безумовною підставою для скасування рішення, прийнятого за участю такого депутата.

Зважаючи на те, що усунення депутата ОСОБА_2 від голосування при прийнятті оскаржуваного рішення внаслідок конфлікту інтересів не призводить до втрати правомочності колегіального органу (Мостиської міської ради), не впливає на юридичний факт наявності більшості голосів при прийнятті оскаржуваного рішення, тому відповідає вимогам чинного законодавства та визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт.

Крім цього, суд керувався правовою позицією Конституційного суду України викладеній у рішенні № 7-рп/2009 від 16 квітня 2009 року в контексті диференціювання поняття нормативні та ненормативні акти органу місцевого самоврядування.

Враховуючи матеріали справи та дослідженні судом докази, колегія суддів не може погодитися з такими висновком місцевого суду виходячи із такого.

Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Зміст права власності, яке полягає у праві володіння, користування та розпорядження своїм майном визначено у статті 317 ЦК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 34 ч.1 статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що виключною компетенцією сільських, селищних, міських рад є вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.

Суб`єктивне право на земельну ділянку виникає і реалізується на підставах і в порядку, визначених Конституцією України, ЗК України та іншими законами України, що регулюють земельні відносини.

Судом першої інстанції встановлено, що рішенням сесії Мостиської міської ради Мостиського району Львівської області № 6 від 05.06.2015 року відповідачу ОСОБА_1 надано дозвіл на розроблення детального плану території для будівництва індивідуального гаража в АДРЕСА_1, в дворовій території будинку АДРЕСА_1 (а.с.13).

Рішенням сесії Мостиської міської ради Мостиського району Львівської області № 14 від 04.08.2015 року ОСОБА_1 . затверджено детальний план території для будівництва індивідуального гаража в АДРЕСА_1 , в дворовій території будинку АДРЕСА_1 (а.с.12).

В подальшому рішенням сесії Мостиської міської ради Мостиського району Львівської області №73 від 11.07.2016 року ОСОБА_1 затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки під будівництво індивідуального гаража в АДРЕСА_1, в дворовій території будинку АДРЕСА_1 , площею 0,01 га (кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1 ).

16.08.2016року державний реєстратор з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Мостиської міської ради Львівської області Собіль А.А. зареєстрував за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку під будівництво індивідуального гаража в АДРЕСА_1 , площею 0,01 га (кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1 ).

В свою чергу, постановою судді Мостиського районного суду Львівської області від 02.06.2017 року ОСОБА_2 (третю особу у справі) визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, і призначено йому відповідно до вимог ч. 2 ст. 36 КУпАП адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави у розмірі двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень.

Даною постановою встановлено, що ОСОБА_2 , будучи депутатом Мостиської міської ради Львівської області 6-го скликання, повноваження якого визнано відповідно до Рішення № 2 Мостиської міської ради від 09.11.2010 року «Про підсумки виборів депутатів Мостиської міської ради та визнання їх повноважень», тобто будучи суб`єктом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», всупереч інтересам держави та громади м. Мостиська Львівської області, не повідомив у встановлених законом випадках та порядку про наявність реального конфлікту інтересів, зокрема 05.06.2015 року та 04.08.2015 року під час проведення 45-ої сесії Мостиської ради VІ-го скликання, перебуваючи в адміністративній будівлі зазначеної ради не повідомив у встановленому законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів Мостиську міську раду перед розглядом заяв його рідного брата ОСОБА_1 «Про надання дозволу на виготовлення детального плану території земельної ділянки під будівництво індивідуального гаража на АДРЕСА_1» та «Про затвердження детального плану території земельної ділянки під будівництво індивідуального гаража на АДРЕСА_1».

Крім цього, ОСОБА_2 не вжив заходів щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, при наявності суперечності між приватним інтересом та службовим повноваженням, вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, зокрема 05.06.2015 року під час проведення 45-ої сесії 6-го скликання, перебуваючи в адміністративній будівлі зазначеної ради вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, що проявились у голосуванні на користь позитивного розгляду заяви його рідного брата ОСОБА_1 «Про надання дозволу на виготовлення детального плану території земельної ділянки під будівництво індивідуального гаража на АДРЕСА_1».

Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (ч. 4 ст. 82 ЦПК України).

Таким чином, обставини адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, а також вина ОСОБА_2 у відповідних правопорушеннях, визначені у постанові Мостиського районного суду Львівської області, в силу статті 82 ЦПК України не підлягають доказуванню в ході розгляду даної цивільної справи.

Депутат ОСОБА_2 є рідним братом відповідача у справі ОСОБА_1

Звертаючись з позовними вимогами прокурор зазначив, що оспорювані рішення прийняті органом місцевого самоврядування внаслідок конфлікту інтересів та вчинення корупційного правопорушення, відтак просив такі скасувати, як і запис про державну реєстрацію земельної ділянки за ОСОБА_1 , зобов`язати останнього повернути земельну ділянку.

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначені ЗУ «Про запобігання корупції».

Відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно із п.1 ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Статтею 140 Конституції України встановлено, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Згідно із пунктом 34 частини 1 статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради здійснюється вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.

У статті 45 названого Закону передбачено, що сільська, селищна, міська, районна в місті (у разі її створення), районна, обласна рада складається з депутатів, які обираються жителями відповідного села, селища, міста, району в місті, району, області на основі загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування.

Загальний склад ради визначається відповідно до закону про вибори .

Відповідно до частин 1-3 статті 59 Закону (у редакції, чинній на час прийняття спірних рішень) рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. Рішення ради приймається відкритим (у тому числі поіменним) або таємним голосуванням.

Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку (частина десята статті 59 Закону).

З метою формування єдиної правозастосовчої практики щодо застосування вимог статей 28, 35, 67 Закону України «Про запобігання корупції» Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20.03.2019 року, справа № 442/730/17 зробила такі висновки.

При вирішенні питання про наслідки прийняття рішення органом місцевого самоврядування в умовах конфлікту інтересів у депутата відповідного органу необхідно застосовувати вимоги Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». З аналізу норм цього Закону вбачається, що ним урегульовано питання організації роботи органу місцевого самоврядування, яким є сільська рада, визначено обсяг повноважень та порядок діяльності вказаного органу.

Визначено правовий статус депутата місцевої ради. Передбачено обов`язки кожного депутата та порядок дій ради, органів ради у випадку конфлікту інтересів.

З аналізу частини другої статті 59-1 Закону № 280/97-ВР убачається, що обов`язки щодо попередження конфлікту інтересів у депутата місцевої ради покладено не лише на такого депутата, але і на відповідну постійну комісію, інших депутатів відповідної ради.

При виникненні конфлікту інтересів у депутата сільської ради він має діяти не лише у відповідності до правила, передбаченого у статті 59-1 Закону № 280/97-ВР, згідно з яким сама можливість брати участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою пов`язана з виконанням ним такої умови: самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання, але і з врахуванням вимог статті 35 Закону України «Про запобігання корупції».

У частині другій статті 35 Закону України «Про запобігання корупції» зазначено, що у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Отже, для встановлення порушення процедури прийняття рішення, визначальним є сам факт участі депутата у голосуванні за наявності конфлікту інтересів (незалежно потенційного чи реального), а не вплив такого голосування на прийняте рішення з урахуванням наявності кваліфікованої більшості, необхідної для прийняття позитивного рішення колегіальним органом.

Прийняте в умовах реального конфлікту інтересів у одного з депутатів рішення органу місцевого самоврядування компрометує, спаплюжує таке рішення, та, як наслідок, нівелює довіру суспільства до органів місцевого самоврядування в цілому.

Особа, яка зверталася до органу місцевого самоврядування з відповідною заявою про набуття права чи визнання такого права, не позбавлений можливості звернутися до відповідного органу про розгляд такої заяви у встановленому законом порядку, оскільки порушення, допущене радою при прийнятті оскаржуваного рішення не є перешкодою для повторного розгляду вказаного питання із дотриманням вимог чинного законодавства.

Більше того, Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 червня 2018 року у справі № 459/2673/16 у подібних правовідносинах, оскільки у ньому міститься помилковий висновок, що наявність потенційного або реального конфлікту інтересів не тягне за собою автоматичної недійсності прийнятих рішень колегіального органу, а лише у визначених законом випадках може вплинути на втрату правомочності органу.

На засіданні 45-ої сесії 6-го скликання Мостиської міської ради при прийнятті рішення стосовно надання дозволу на розроблення детального плану території для будівництва індивідуального гаража в АДРЕСА_1, в дворовій території будинку АДРЕСА_1 були присутні 16 депутатів із загальною кількості 30, що свідчить про можливість депутатів приймати рішення відповідно до порядку денного, оскільки присутніми були більшість депутатів від загального складу ради.

На сесії ради було прийнято рішення Мостиської міської ради Мостиського району Львівської області № 6 від 05.06.2015 «Про надання дозволу на розроблення детального плану території для будівництва індивідуального гаража в АДРЕСА_1, в дворовій території будинку АДРЕСА_1».

За вказане рішення «за» проголосувало 16 осіб, «проти» - 0 та «утрималось» - 0, із 16 присутніх депутатів (а.с. 16).

На засіданні 47-ої сесії 6-го скликання Мостиської міської ради при прийнятті рішення стосовно затвердження детального плану території для будівництва індивідуального гаража в АДРЕСА_1, в дворовій території будинку АДРЕСА_1, гр. ОСОБА_1 були присутні 18 депутатів із загальною кількості 30, що також свідчить про можливість депутатів приймати рішення відповідно до порядку денного, оскільки присутніми були більшість депутатів від загального складу ради.

На сесії ради було прийнято рішення Мостиської міської ради Мостиського району Львівської № 14 від 04.08.2015 «Про затвердження детального плану території для будівництва індивідуального гаража в АДРЕСА_1, в дворовій території будинку АДРЕСА_1, гр. ОСОБА_1 ».

За вказане рішення «за» проголосувало 16 осіб, «проти» - 1 та «утрималось» - 1, із 18 присутніх депутатів, зазначене підтверджується протоколом Лічильної комісії від 04.08.2015 року (а.с. 15, 17).

Поряд з цим, як і у першому так і другому випадку в числі депутатів, які проголосували за відповідні рішення, входив депутат ОСОБА_2 , який є братом відповідача у справі та особи питання якої розглядалось.

Постановою суду встановлено той факт, що ОСОБА_2 , будучи суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення, без будь-яких поважних на те причин не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив про його наявність.

Таким чином, враховуючи положення ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» та ЗУ «Про запобігання корупції»», ОСОБА_2 не міг брати участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою, оскільки ним в порушення вимог цієї статті самостійно публічно не оголошено про конфлікт інтересів під час засідання ради.

Доказів, що при підготовці сесії Мостиської міської ради розглядалося питання щодо наявності та врегулювання конфлікту інтересів у депутата ОСОБА_2 , не надано.

Частиною першою статті 67 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об`єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства, органу місцевого самоврядування.

Вищевказане є безумовною підставою для скасування рішення Мостиського районного суду Львівської області від 16 серпня 2018 року у відповідній частині з ухваленням нового про задоволення таких вимог.

В свою чергу, державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обмежень - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення речових права на нерухоме майно та їх обмежень, що супроводжується внесенням даних до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та обмежень.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація прав проводиться на підставі, зокрема документів, що підтверджують виникнення, перехід, припинення прав на нерухоме майно, поданих органу державної реєстрації прав разом із заявою.

Підстави для державної реєстрації прав визначені ст. 27 Закону.

Записи про державну реєстрацію скасовуються, якщо підстави, за яких вони були внесені, визнані судом недійсними.

Зважаючи на те, що рішення органу місцевого самоврядування, на підставі якого здійснено державну реєстрацію прав власності, скасовано, державну реєстрацію такого права власності необхідно скасувати.

З наведених підстав задоволенню підлягає також і вимога про зобов`язання ОСОБА_1 повернути у власність територіальної громади Мостиської міської ради Львівської області земельну ділянку для будівництва індивідуального гаража, площею 0,01 га кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1 , що розташована на АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 4 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Таким чином, апеляційна скарга заступника прокурора Львівської області є обґрунтованою, що свідчить про необхідність скасування оскаржуваного рішення суду з одночасним ухваленням нового рішення про задоволення позовних вимог.

У випадку скасування або зміни судового рішення, в резолютивній частині постанови суду апеляційної інстанції мають міститися відомості щодо нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 259, 367, 368, 372, п. 2 ч. 1 ст. 374, ст. ст. 376, 381, 382, 383 ЦПК України, колегія суддів, -

постановила:

Апеляційну скаргу заступника прокурора Львівської області задовольнити.

Рішення Мостиського районного суду Львівської області від 16 серпня 2018 року скасувати.

Ухвалити у справі нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Визнати незаконним та скасувати рішення сесії Мостиської міської ради Мостиського району Львівської області №6 від 05.06.2015 «Про надання дозволу на розроблення детального плану території для будівництва індивідуального гаража в АДРЕСА_1, в дворовій території будинку АДРЕСА_1».

Визнати незаконним та скасувати рішення сесії Мостиської міської ради Мостиського району Львівської області №14 від 04.08.2015 «Про затвердження детального плану території для будівництва індивідуального гаража в АДРЕСА_1, в дворовій території будинку АДРЕСА_1, гр. ОСОБА_1 ».

Визнати незаконним та скасувати рішення сесії Мостиської міської ради Мостиського району Львівської області №73 від 11.07.2016 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки під будівництво індивідуального гаража в АДРЕСА_1 , в дворовій території будинку АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 ».

Визнати незаконною реєстрацію та скасувати свідоцтво про право власності на земельну ділянку для будівництва індивідуального гаража, площею 0,01 га (кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1 ), по АДРЕСА_1 , від 16.08.2017, видане ОСОБА_1 .

Внести до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про скасування запису № 224. про право власності, внесеного до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 16.08.2016 державним реєстратором Мостиської міської ради Львівської області.

Зобов`язати ОСОБА_1 повернути у власність територіальної громади Мостиської міської ради Львівської області земельну ділянку для будівництва індивідуального гаража, площею 0,01 га кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1 , що розташована по АДРЕСА_1 .

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту.

Повний текст постанови складений 15 травня 2019 року.

Головуючий: А.В. Ніткевич

Судді: С.М. Бойко

С.М. Копняк