Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

03 травня 2019 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Тхір О.А., при секретарі судового засідання Віраг Е.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору: відділ реєстрації місця проживання виконавчого комітету Ужгородської міської ради, про усунення перешкод у користуванні власністю -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із вищезазначеною позовною заявою та просить суд визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 таким, що втратив право користування житловим приміщенням у квартирі АДРЕСА_1 зі зняттям його з реєстраційного обліку у даній квартирі, визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням у квартирі АДРЕСА_1 зі зняттям його з реєстраційного обліку у даній квартирі.

Свої позовні вимоги позивач мотивує тим, що 25 вересня 2018 року вона придбала квартиру АДРЕСА_1. 29 вересня 2018 року її право власності на вказане житло було зареєстровано у встановленому законом порядку державним реєстратором.

Вказані обставини стверджуються копією договору купівлі продажу від 25.09.2018 року (реєстр № 1808) та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Як зазначає позивач, у належній їй квартирі зареєстровані але не проживають колишній її власник ОСОБА_3 та його брат ОСОБА_2 Їх реєстрація у належному позивачці житлі перешкоджає здійсненню її праву власника користуватися та розпоряджатися своїм майном, що передбачені ст. 383 ЦК України.

При оформленні договору купівлі-продажу квартири ОСОБА_3 взяв на себе зобов'язання до 05.10.2018 року знятися з реєстрації особисто та разом з ОСОБА_2, але вони цей обов'язок до часу пред'явлення позову не виконали.

На підставі вищенаведеного позивач просить суд визнати відповідачів такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1. та зняти їх з реєстрації з вказаної адреси.

Позивач чи його представник в судове засідання не прибули, незважаючи на той факт, що про час і місце розгляду справи їх було належним чином повідомлено. Проте представником позивача подано до суду заяву, згідно якої вона не заперечує проти розгляду справи у їх відсутності.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання повторно не прибули, незважаючи на той факт, що про час і місце розгляду справи їх було повідомлено належним чином. Крім того, інформація про розгляд справи розміщена на офіційному веб-сайті судової влади України в мережі Інтеренет, за посиланням на веб-адресу сторінки Ужгородського міськрайонного суду. Причини неявки суду невідомі, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надходило. Відповідачами у встановлений судом строк без поважних причин відзив на позов не надано, тому суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК).

У зв'язку з неявкою усіх учасників справи, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У зв'язку з повторною неявкою відповідачів у судові засідання 03.05.2019 року постановлено ухвалу про заочний розгляд справ відповідно до положень ст. 280 ЦПК України.

У відповідності до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, судом встановлено наступні обставини справи.

З матеріалів справи вбачається, що право власності на квартиру АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1, яка є позивачем у даній справі. Дане підтверджується інформаційною довідкою № 165435342 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та копією договору купівлі-продажу квартири від 29 вересня 2018 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_3, який зареєстровано приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу за № 1808.

Відповідно до довідки відділу реєстрації місця проживання виконавчого комітету Ужгородської міської ради, згідно з картотекою реєстраційного обліку за адресою АДРЕСА_1 зареєстрованими значаться ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_5.

Проте, в матеріалах справи міститься акт приватного підприємства «Ужгородський будинковий сервіс» від 25.05.2017 року, про відсутність (не проживання) осіб за місце реєстрації, згідно якого ОСОБА_2 у квартирі АДРЕСА_1 не проживає з січня 2010 року.

Згідно змісту ст. 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Статтею 319 Цивільного кодексу України визначено, що саме власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений або обмежений в здійсненні права власності (ч.2 ст. 321 Цивільного кодексу України).

За положеннями ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення будь-яких порушень його прав та вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Правова позиція Верховного суду України, що закріплена в постанові від 16 листопада 2016 року в справі № 6-709цс16 вказує на те, що власник житла має право усунути перешкоди в користуванні цим житлом зареєстрованою особою шляхом подання позову про визнання цієї особи такою, що втратила право на користування житлом та зняття з реєстрації.

Верховний суд України у зазначеній постанові роз'яснює, що зазначена норма матеріального права (ст. 391 ЦК України) визначає право власника, у тому числі житлового приміщення або будинку, вимагати будь яких усунень свого порушеного права від будь яких осіб будь яким шляхом, який власник вважає прийнятним. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю. При цьому не має значення ким саме спричинено порушене право та з яких підстав.

Як зазначено у п. 34, 36 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, зокрема жилим приміщенням, шляхом зняття особи з реєстраційного обліку, залежить від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства (наприклад, статті 71, 72, 116, 156 ЖК УРСР;стаття 405 ЦК), а саме від вирішення однієї із таких вимог: про позбавлення права власності на жиле приміщення; про позбавлення права користування жилим приміщенням; про визнання особи безвісно відсутньою; про оголошення фізичної особи померлою.

У відповідності до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» підставою для зняття з реєстрації місця проживання є судове рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням.

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися правом власності на свій розсуд.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволенню в цій частині. В свою чергу, рішення суду про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, після набуття ним законної сили, є підставою для скасування реєстрації відповідача за вищевказаною адресою у зв'язку з чим вимога позивача про зняття відповідачів з реєстраційного обліку, є такою, що заявлена передчасно, оскільки судове рішення, яке є підставою для зняття з реєстрації ще не пред'являлося до виконання, відтак відсутнє порушене право позивача.

У відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України витрати із сплати судового збору в сумі 1409,60 грн., слід стягнути з відповідачів на користь позивача

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 10, 81, 83, 141, 280 - 284, 263, 264, 265, 354, 355 ЦПК України, ст. ст. 391, 346 ЦК України суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору: відділ реєстрації місця проживання виконавчого комітету Ужгородської міської ради, про усунення перешкод у користуванні власністю - задовольнити частково.

Визнати ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_5, місце реєстрації - АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер платника податків - НОМЕР_2, паспорт НОМЕР_5) таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме квартирою, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1.

Визнати ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_4, місце реєстрації - АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер платника податків - НОМЕР_3, паспорт НОМЕР_6), таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме квартирою, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1.

В задоволенні решти вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_5, місце реєстрації - АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер платника податків - НОМЕР_2, паспорт НОМЕР_5), на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 (88000, АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер платника податків - НОМЕР_4) витрати із сплати судового збору в сумі 704,80 грн. (сімсот чотири гривні вісімдесят копійок).

Стягнути з ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_4, місце реєстрації - АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер платника податків - НОМЕР_3, паспорт НОМЕР_6),), на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 (88000, АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер платника податків - НОМЕР_4) витрати із сплати судового збору в сумі 704,80 грн. (сімсот чотири гривні вісімдесят копійок).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду або через Ужгородський міськрайонний суд.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

У відповідності з п. 15.5 Розділу ХІІІ Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Ужгородський міськрайонний суд або в порядку статті 355 ЦПК України безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Закарпатської області О.А. Тхір