Справа № 274/107/19 Провадження № 2/0274/6/19
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
29.05.19 р.м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1
провідшкодування матеріальної та моральної шкоди,
У січні 2019 р. ОСОБА_1 звернувся з вказаним позовом, у якому просить стягнути на його користь з ОСОБА_2 у якості відшкодування матеріальної шкоди 17 000,00 грн., у якості відшкодування моральної шкоди 10 000,00 грн., посилаючись на те, що 15.08.2018 р. ОСОБА_2 під час випасання худоби, помітивши що належна йому, ОСОБА_1 , корова, впала, зарізав її, у вересні 2018 р. ОСОБА_2 повернув йому частину грошей за корову у розмірі 3 500,00 грн.
ОСОБА_2 проти задоволення позову заперечив, посилаючись на те, що він зарізав належну ОСОБА_1 корову, що б врятувати її м`ясо, оскільки та впала та перебувала без ознак життя.
Судом з`ясовано, що 15.08.2018 р. ОСОБА_2 за усною домовленістю мешканців с. Романівка , які утримують корів, мав випасати корів.
Ця обставина випливає зі змісту позовної заяви, пояснень ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та довідки Бердичівської відділу поліції від 15.09.2018 р. про результати розгляду заяви ОСОБА_1 (а. с. 11).
З пояснень ОСОБА_2 та довідки Бердичівської відділу поліції від 15.09.2018 р. про результати розгляду заяви ОСОБА_1 вбачається, що ОСОБА_2 для випасання18.08.2018 р. корів найняв мешканця с. Романівка ОСОБА_3 , який випасав корів з його малолітнім племінником ОСОБА_4 , якому дев`ять років. До обіду вони випасали корів та не виникало ніяких проблем, проте коли вони знов вигнали випасати корів після обіду, близько 18:30 до дому прибіг племінник ОСОБА_2 ОСОБА_5 , який повідомив, що одна з корів впала на полі та не встає. ОСОБА_2 разом з братом ОСОБА_6 , поїхали на поле, де побачили, що одна з корів дійсно лежить на траві та в неї роздутий живіт. ОСОБА_2 дізнався через мешканців села, чия це корова та повідомив власника ОСОБА_1 , та, не дочекавшись господаря, з метою врятувати хоча б м`ясо корови, так як вона вже була без ознак життя, перерізав їй горло.
Також відповідно до довідки Бердичівської відділу поліції від 15.09.2018 р., ОСОБА_6 свідчення ОСОБА_2 підтвердив та додав, що вони також викликали на поле заготівельника худоби ОСОБА_7 , який по приїзду запропонував ОСОБА_1 здати корову на аналіз для з`ясування причин смерті та оформлення страховки, на що той відмовився, так як не мав будь-яких документів на дану корову, та вказав, що б вони робили з мертвою коровою що хочуть.
Як вбачається з довідки Бердичівської відділу поліції від 15.09.2018 р., ОСОБА_8 та ОСОБА_9 свідчення ОСОБА_2 також підтвердили.
Крім того, згідно довідки Бердичівської відділу поліції від 15.09.2018 р. ОСОБА_10 пояснив, що 15.08.2018 р. до нього звернувся ОСОБА_2 за допомогою реалізувати корову, яка померла на полі. Він погодився допомогти, так як раніше працював заготівельником на м`ясокомбінаті та поїхав на поле, куди вказав ОСОБА_2 , ОСОБА_11 також знаходився власник мертвої корови ОСОБА_1 , якому він запропонував викликати на місце поліцію та здати корову на аналізи для отримання страховки, на що той відмовився, так як не мав ніяких документів на корову. Він допоміг реалізувати тушу мертвої корови на корм для тварин та отримав 3 500,00 грн., які надав ОСОБА_2 , щоб той передав ОСОБА_1 .
ОСОБА_1 будь-яких доказів на спростування обставин, які випливають з наведених вище пояснень, не подав.
Також Суд зазначає, що ОСОБА_1 не подано будь-яких доказів, які б вказували, що належна йому корова станом на 15.08.2018 р. не мала хвороб, які б могли бути причиною її смерті, або що корова почала вмирати внаслідок неправомірних дій або бездіяльності ОСОБА_2 , або що корова б взагалі 15.08.2018 р. не померла.
Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 перерізав горло належній ОСОБА_1 корові, яка помирала, з метою врятування м`яса корови.
Цими діями ОСОБА_2 завдав ОСОБА_1 майнову та моральну шкоду, а відтак, за загальним правилом (статті 1166 та 1167 Цивільного кодексу України), має цю шкоду відшкодувати у повному обсязі.
Однак, дії ОСОБА_2 Суд розцінює як такі, що були вчинені на усунення небезпеки, яка загрожувала цивільним правам чи інтересам власника корови ОСОБА_1 , а саме небезпеки повної або суттєвої втрати майнової цінності (вартості) корови у разі смерті останньої.
При цьому відсутні будь-яки докази, які б вказували, що цю небезпеку ОСОБА_2 міг усунути іншими засобами.
У подальшому, як випливає з наведеного вище, за реалізовану тушу мертвої корови ОСОБА_2 отримав 3 500,00 грн., які передав ОСОБА_1 .
Відповідно до статті 1171 Цивільного кодексу України шкода, завдана особі у зв`язку із вчиненням дій, спрямованих на усунення небезпеки, що загрожувала цивільним правам чи інтересам іншої фізичної або юридичної особи, якщо цю небезпеку за даних умов не можна було усунути іншими засобами (крайня необхідність), відшкодовується особою, яка її завдала. Особа, яка відшкодувала шкоду, має право пред`явити зворотну вимогу до особи, в інтересах якої вона діяла. Враховуючи обставини, за яких було завдано шкоди у стані крайньої необхідності, суд може покласти обов`язок її відшкодування на особу, в інтересах якої діяла особа, яка завдала шкоди, або зобов`язати кожного з них відшкодувати шкоду в певній частці або звільнити їх від відшкодування шкоди частково або в повному обсязі.
Суд, враховуючи обставини, за яких ОСОБА_2 завдав шкоду у стані крайньої необхідності, вважає за необхідне звільнити того від відшкодування шкоди, завданої ОСОБА_1 , в повному обсязі.
Зважаючи на наведене, Суд відмовляє у задоволенні позову ОСОБА_1 .
Керуючись статтями 258, 259, 263 265 Цивільного процесуального кодексу України,
У задоволені позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , дані про РНОКПП у матеріалах справи відсутні) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення у письмовій формі до Житомирського апеляційного суду через Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут

Повне рішення складено 30.05.2019 р.