Постанова

Іменем України

20 травня 2019 року

м. Київ

справа №758/8934/14

провадження №61-29849св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Висоцької В. С. (суддя-доповідач), Пророка В. В., Фаловської І. М.

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд у зв`язку нововиявленими обставинами рішення Подільського районного суду м. Києва від 27 травня 2015 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Київська міська державна адміністрація як виконавчий орган Київської міської ради, Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, Житлово-будівельний кооператив «Мотозаводець-7», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юр-Капінос Андрій Євгенович, про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності, визнання недійсним свідоцтва про право власності, скасування державної реєстрації права власності, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 02 червня 2017 року у складі судді Богінкевич С. М. та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 26 липня 2017 року у складі колегії суддів: Пікуль А. А., Борисової О. В., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

треті особи: Київська міська державна адміністрація, як виконавчий орган Київської міської ради, Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, Житлово-будівельний кооператив «Мотозаводець-7», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юр-Капінос Андрій Євгенович,

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог

У липні 2014 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Київська міська державна адміністрація, як виконавчий орган Київської міської ради, Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, Житлово-будівельний кооператив «Мотозаводець-7», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юр-Капінос А. Є., у якому просила: визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 , витребувати її з незаконного володіння відповідача ОСОБА_2 ; визнати недійсним свідоцтво про право власності на неї та скасувати державну реєстрації права власності на вищезазначену квартиру; визнати недійсним нотаріально посвідчений договір дарування, укладений 31 грудня 2014 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , з моменту його вчинення.

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 27 травня 2015 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 22 вересня

2015 року та ухвалою Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 грудня 2015 року, позову ОСОБА_1 залишено без задоволення.

У грудні 2016 року ОСОБА_1 звернулась з заявою про перегляд рішення Подільського районного суду м. Києва від 27 травня 2015 року у зв`язку нововиявленими обставинами.

Як на нововиявлену обставину, ОСОБА_1 посилалася на те, що рішення виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів від 28 червня 1989 року №6795 було тим доказом, який підтверджував отримання

ОСОБА_2 ордеру на право зайняття у порядку обміну жилого приміщення - квартири АДРЕСА_1 , та підтверджувало членство останнього в ЖБК «Мотозаводець-7» та внесення ним пайового внеску. Проте з відповіді слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві на запит начальника СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві від 15 жовтня 2015 року вона дізналась, що за описом фонду Р-1 «Київська міська рада депутатів та виконавчий орган Київської міської ради депутатів за 1989 рік рішення за від 28 червня 1989 року №6795 не виявлено. Також зазначено, що у переглянутих рішеннях виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів за червень 1989 року відомостей про квартиру АДРЕСА_1 ЖБК «Мотозаводець-7» не виявлено.

Відсутність даного рішення в Державному архіві м. Києва та відсутність інформації в будь-якому іншому рішенні про квартиру АДРЕСА_1 у м . Києві ДБК «Мотозаводець-7» означає, що докази на підставі яких приймались рішення є неналежними. Тобто свідчить про незаконність набуття ОСОБА_2 права власності на квартиру АДРЕСА_1 , оскільки він не являється членом ЖБК «Мотозаводець-7».

Короткий зміст судових рішень

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 02 червня 2017 року, залишеною без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 26 липня

2017 року, заява ОСОБА_1 про перегляд судового рішення у зв`язку нововиявленими обставинами залишена без задоволення.

Судові рішення мотивовані тим, що зазначені ОСОБА_1 обставини не є нововиявленими у розумінні статті 361 ЦПК України (в редакції, чинній на момент постановлення оскаржуваної ухвали місцевим судом), а являються новими доказами на підтвердження обставини відсутності членства

ОСОБА_2 в ЖБК «Мотозаводець-7» .

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у жовтні 2018 року, ОСОБА_4 просить скасувати постанову апеляційного суду та залишити в силі заочне рішення суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Доводи касаційної скарги зводяться до того, що судами не дана оцінка істотності заявленим обставинам та їх можливого впливу на прийняття рішення при перегляді справи.

Доводи інших учасників справи

Інші учасники справи не скористались своїм правом на подання до суду своїх заперечень щодо змісту і вимог касаційної скарги до касаційного суду не направили.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

27 травня 2015 року Подільський районний суд м. Києва ухвали рішення, яким відмовив ОСОБА_1 у задоволенні позову до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Київська міська державна адміністрація як виконавчий орган Київської міської ради, Реєстраційна служба Головного управління юстиції у

м. Києві, Житлово-будівельний кооператив «Мотозаводець-7», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юр-Капінос А. Є., про витребування майна з чужого незаконного володіння,визнання права власності, визнання недійсним свідоцтва про право власності, скасування державної реєстрації права власності.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 22 вересня 2015 року та ухвалою Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ

від 16 грудня 2015 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція Верховного Суду

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходив Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду вирішення справи.

Касаційні скарги на ухвали судів першої чи апеляційної інстанцій відповідно до частини третьої статті 406 ЦПК України розглядаються у порядку, передбаченому для розгляду касаційних скарг на рішення суду першої інстанції, постанови суду апеляційної інстанції.

Відповідно до вимог частин першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Мотивуючи заяву про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ОСОБА_1 зазначали, що на момент розгляду справи вона не знала і не могла знати про відсутність рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів від 28 червня 1998 року №6795, на яке є посилання в довідці ЖБК "Мотозаводець-7" №91 від 30 липня 2007 року, оскільки вважала ці відомості достовірні.

Відповідно до частини першої статті 361 ЦПК України, в редакції, чинній на час розгляду справи судоми першої інстанції, рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Пунктом 1 частини другої статті 361 ЦПК України, в редакції, чинній на час розгляду справи судом першої інстанції, встановлено, що підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв`язку з нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесенні законом до нововиявлених обставин.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених у пунктах 1 та 2 частини другої статті 361 ЦПК України, в редакції, чинній на час розгляду справи судом першої інстанції, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявленими обставинами за своєю юридичною суттю є фактичні дані, що у встановленому порядку спростовують факти, які були покладені в основу судового рішення.

Для вирішення питання про наявність підстав для перегляду судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами, необхідно розрізняти поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту).

Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судом у процесі розгляду справи.

Установивши, що наведені ОСОБА_1 в обґрунтування наявності підстав для перегляду у зв`язку нововиявленими обставинами рішення Подільського районного суду м. Києва від 27 травня 2015 року зводяться до переоцінки тих доказів, яким вже було надано оцінку судом, суд прийшов вірного висновку, що такі обставини можуть бути підставою для оскарження судового рішення по суті, а не його перегляду за нововиявленими обставинами.

Судова колегія вважає за необхідне звернути увагу на те, що одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів. Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, новий розгляд справи, провадження у якій було закінчено остаточним рішенням, можливий у зв`язку з нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження лише у разі необхідності виправлення суттєвих помилок правосуддя, коли така процедура застосовується у спосіб, сумісний зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Принцип юридичної визначеності передбачає повагу до остаточності судових рішень та полягає у тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру. (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України»).

Доводи касаційної скарги не знайшли свого підтвердження та не дають підстав для висновку про те, що оскаржена постанова постановлена без додержання норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги та висновки суду не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ :

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 02 червня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 26 липня 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: В. С. Висоцька

В. В. Пророк

І. М. Фаловська