Дата документу 07.05.2019 Справа № 336/5551/18
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний № 336/5551/18
Провадження №22-ц/807/1437/19
Головуючий в 1-й інстанції - Щаслива О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2019 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого, судді-доповідачаКухаря С.В.,
суддів:Крилової О.В., Полякова О.З.,
секретарБабенко Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 23 січня 2019 року, ухвалене в м. Запоріжжі у справі за позовом ОСОБА_1 до державного підприємства «СЕТАМ», треті особи - відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, Акціонерне товариство «МетаБанк» про визнання недійсними електронних торгів та протоколу проведення електронних торгів,-

ВСТАНОВИЛА:

Позивач звернулась до суду з позовом, який уточнила під час судового розгляду, до державного підприємства "СЕТАМ", про визнання недійсними електронних торгів та протоколу проведення електронних торгів. В позові зазначала, що на виконанні у відділі примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області перебуває виконавче провадження, в межах якого 26 липня 2018 року були проведені електронні торги по лоту № 288803 , предметом яких є земельна ділянка з кадастровим номером НОМЕР_2 за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить позивачу. Протоколом проведення електронних торгів № 358328 переможцем торгів визначено учасника під номером 35, протоколом № 355610 переможцем визнаний учасник № 9, протоколом № 347805 визнаний учасник під номером 25 з ціновою пропозицією в 1500000 грн., які не внесені переможцями торгів. Протоколом № 351943 наступним переможцем торгів визнано учасника № 14, який також не вніс належної до сплати суми в розмірі 1400000 грн. На підставі протоколу № 355610 наступним переможцем визнано учасника з номером 9, а протоколом № 358328 переможцем визнаний учасник під номером 35. При складанні протоколів проведення електронних торгів № 355610 та № 358328, яким визначені як переможці учасники № 9 та № 35, відповідачем порушено вимоги ст. 46 Закону України "Про іпотеку" та п. 2 розділу УП "Порядку реалізації арештованого майна", що затверджений наказом Міністерства юстиції України № 2831/5, яким передбачено, що електронні торги оголошуються такими, що не відбулися, у випадку невнесення їх переможцем належної до сплати суми та за відсутності наступного учасника, що запропонував найвищу ціну, або за відмову такого учасника від внесення суми. Оскільки проведення електронних торгів є правочином, позивач просить визнати їх недійсними як такі, що не відповідають вимогам закону, а саме: частині 3 ст. 46 Закону України "Про іпотеку" та п. 2 розділу УП "Порядку реалізації арештованого майна", який затверджений наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року. В заяві від 13.12.2018 року (а. с. 218) позивач порушує питання і про визнання недійсним протоколу проведення електронних торгів № 358328, сформованого 19 вересня 2018 року, яким акціонерне товариство "Мета Банк" визнано переможцем торгів.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 23 січня 2019 року, позов ОСОБА_1 до державного підприємства "СЕТАМ" залишено без задоволення.

Скасовано заходи забезпечення позову у вигляді арешту на земельну ділянку з кадастровим номером НОМЕР_2 за адресою: АДРЕСА_1 , та заборони відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області видачі переможцю електронних торгів акту про проведені торги за лотом 288803 щодо реалізації земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_2 за адресою: АДРЕСА_1 , застосовані ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 26.09.2018 року.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу в якій, посилаючись на порушенням норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Узагальненими доводами апеляційної скарги є те що, оголошення переможцем прилюдних торгів третього й послідуючих учасників прилюдних торгів, якими запропоновано найнижчу ціну, є порушенням порядку проведення торгів й такі дії не відповідають вимогам Закону України «Про іпотеку». Якщо переможець прилюдних торгів і наступний учасник відмовилися від підписання протоколу про їх проведення та сплати всієї належної суми за придбане майно, то прилюдні торги підлягають оголошенню такими, що не відбулися. Правова природа продажу майна з прилюдних торгів, є одним із різновидів договору купівлі-продажу, який відповідно до вимог ЦК України може бути визнаний недійсним, а тому посилання суду першої інстанції на обрання позивачем невірного способу захисту порушеного права є безпідставними.

Відповідно до відзиву на апеляційну скаргу, подану Державним підприємством «СЕТАМ» зазначено, що оскільки коло учасників електронних торгів не є обмеженим будь-якою кількістю осіб, тому у випадку несплати переможцем належної до оплати суми наступає оголошення переможцем іншого учасника, що запропонував найвищу ціну. Керуючись приписами "Порядку реалізації арештованого майна" та Закону України "Про іпотеку", відповідач правомірно вчинив дії щодо переназначення третього і наступного переможців, що відповідає положенням вказаних нормативних джерел про призначення нового переможця більш ніж два рази за наявності інших учасників торгів з ціновими пропозицями, вищими за стартову ціну лоту. В зв`язку з наведеним, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, в зв`язку з його законністю та обґрунтованістю.

Відповідно до відзиву на апеляційну скаргу, подану Акціонерним товариством «МетаБанк» зазначено, що під час розгляду справи судом першої інстанції надано належну правову оцінку правовідносинам, що склалися між сторонами у справі, з`ясовано їх правову природу та як наслідок винесено обґрунтоване та законне рішення, а доводи апеляційної скарги є безпідставними та необґрунтованими. В зв`язку з наведеним, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши у засіданні апеляційного суду суддю - доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених в суді першої інстанції, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:

1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Судом встановлено, що в провадженні відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області перебуває виконавче провадження з виконання рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 16.01.2012 року в справі за позовом публічного акціонерного товариства Комерційний банк "МетаБанк", правонаступником якого є третя особа в справі - акціонерне товариство "МетаБанк" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, зокрема, на земельну ділянку, що розташована в АДРЕСА_1 , загальною площею 0,0496 га, з кадастровим номером НОМЕР_2 , яка належить ОСОБА_1

Згідно з протоколом проведення електронних торгів № 347805, сформованим державним підприємством "СЕТАМ", 26 липня 2018 року відбулися електронні торги з реалізації вказаної земельної ділянки, переможцем яких визначений учасник № 25 з ціновою пропозицією в сумі 1500000 грн., якому було запропоновано оплатити придбане майно до 9 серпня 2018 року.

В строк до 9 серпня 2018 року переможцем грошові кошти в зазначеній сумі не були внесені, тому 15 серпня 2018 року державним підприємством "СЕТАМ" було сформовано протокол електронних торгів № 351943, згідно з яким переможцем торгів було визначено учасника № 14 з ціновою пропозицією в сумі 1400000 грн. та визначено строк оплати придбаного майна, що спливав 30 серпня 2018 року.

Через відсутність оплати від учасника № 14 у встановлений протоколом строк 3 вересня 2018 року відповідачем було сформовано протокол електронних торгів № 355610, який визнав переможцем торгів учасника під номером 9 з ціновою пропозицією в сумі 520000 грн. і встановив обов`язок сплати вартості набутого майна до 17 вересня 2018 року.

Через несплату учасником № 9 у встановлений строк ціни продажу 19 вересня 2018 було проведено наступні торги, внаслідок яких сформований протокол № 358328, про визнання якого недійсним просить позивач, і визнано переможцем учасника № 35, яким є третя особа в справі - акціонерне товариство "МетаБанк" - з ціновою пропозицією в сумі 501000 грн.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що нормами Закону України "Про іпотеку" та "Порядком реалізації арештованого майна", затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831 від 29.09.2016 року передбачено підстави для визнання електронних торгів такими, що не відбулися, коло яких є вичерпним, а наведені позивачем обставини не є підставою для цього в розумінні п. 2 Розділу VII "Порядку реалізації арештованого майна".

Між тим, з вказаними висновками суду першої інстанції, колегія суддів не погоджується виходячи з наступного.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про іпотеку" іпотека вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

За положеннями частин першої, третьої статті 33 Закону України "Про іпотеку" у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.

За змістом статті 1 Закону України "Про виконавче провадження" виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню

Примусова реалізація заставленого майна як стадія виконавчого провадження є сукупністю правовідносин (урегульованих Законом України "Про виконавче провадження", ЦК України та іншими нормативно-правовими актами), що в процесі примусового виконання виникають і реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусову реалізацію судових рішень, та особами, які беруть участь у виконавчому провадженні чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до Закону.

Порядок реалізації предмета іпотеки визначений статтею 41 Закону України "Про іпотеку", згідно з якою реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або виконавчим написом нотаріуса, проводиться, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону.

Згідно із частиною восьмою статті 45 Закону України "Про іпотеку", якщо переможець прилюдних торгів відмовився від підписання протоколу, наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, але не нижчу за початкову ціну продажу, оголошується переможцем прилюдних торгів. За його відсутності або відмови прилюдні торги оголошуються такими, що не відбулися.

Якщо покупець не внесе всієї належної до сплати суми в десятиденний строк, гарантійний внесок йому не повертається, а наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, не нижчу за початкову ціну продажу, оголошується переможцем прилюдних торгів. За його відсутності або відмови прилюдні торги оголошуються такими, що не відбулися (частина третя статті 46 Закону України "Про іпотеку").

Отже, якщо переможець прилюдних торгів і наступний учасник відмовилися від підписання протоколу про їх проведення та сплати всієї належної суми за придбане майно, то прилюдні торги підлягають оголошенню такими, що не відбулися.

Оголошення переможцем прилюдних торгів третього й послідуючих учасників прилюдних торгів, якими запропоновано найнижчу ціну, є порушенням порядку проведення торгів й такі дії не відповідають вимогам частини третьої статті 46 Закону України "Про іпотеку".

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 05 квітня 2017 року № 6-2567цс16 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 лютого 2018 року справа № 463/6465/14, провадження № 61-2445св18

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Відповідно до частини четвертої статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Правова природа продажу майна з прилюдних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених вимогами чинного законодавства.

Статтею 48 Закону України "Про іпотеку" передбачено право іпотекодержателя, іпотекодавця, боржника та будь-якого учасника прилюдних торгів оскаржити результати цих торгів.

Оскарження результатів проведення прилюдних торгів і продажу предмета іпотеки, передбачене цією статтею, є пред`явленням вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу, укладеного на прилюдних торгах.

Оскарження результатів торгів відповідно до статті 48 Закону України "Про іпотеку" означає можливість оскаржити договір, укладений на прилюдних торгах, як з підстав невідповідності його вимогам ЦК України, зокрема статей 203, 215 ЦК України, так і з підстав, передбачених статтями 45-47 Закону України "Про іпотеку".

Відтак, з врахуванням наведених обставин, рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 23 січня 2019 року підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381-383 ЦПК України, апеляційний суд у складі колегії суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 23 січня 2019 року у цій справі скасувати та ухвалити нове рішення наступного змісту.

Позов ОСОБА_1 до державного підприємства «СЕТАМ», треті особи - відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, Акціонерне товариство «МетаБанк» про визнання недійсними електронних торгів та протоколу проведення електронних торгів - задовольнити.

Визнати недійсними електроні торги за лотом №288803, що відбулися 26 липня 2018 року, на яких була реалізована земельна ділянка, кадастровий номер НОМЕР_2 , загальною площею 0,0496га за адресою АДРЕСА_1 .

Визнати недійсним протокол проведення електронних торгів №358323, сформований 19 вересня 2018 року організатором торгів Державного підприємства «СЕТАМ», яким визначено переможцем учасника №35 - ПАТ «Метабанк».

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повна постанова складена 08 травня 2019 року

Головуючий, суддя-доповідач С. В. Кухар

Судді: О. В. Крилова

О. З. Поляков