У Х В А Л А

21 лютого 2019 року

м. Київ

справа № 752/14314/16-ц

провадження № 61-3069ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротуна В. М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 27 грудня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_1, комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва», ОСОБА_4, про виселення та усунення перешкод у користуванні майном, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_4, комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва», про встановлення факту неправомірного володіння майном та витребування цього майна з чужого незаконного (неправомірного) володіння,

ВСТАНОВИВ:

Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки надіслана заявником до суду касаційної інстанції після закінчення строку на касаційне оскарження.

Разом з тим, заявник порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 27 грудня 2018 року, посилаючись на те, що оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції отримано 09 січня 2019 року, однак на підтвердження вказаного заявник не надає відповідних доказів.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Отже, заявнику необхідно надати належні докази поважності пропуску строку на касаційне оскарження.

Крім того, касаційна скарга, не може бути прийнята касаційним судом до розгляду, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України заявником сплачено судовий збір за подання касаційної скарги у меншому розмірі ніж передбачено законодавством.

До касаційної скарги додано квитанцію від 08 лютого 2019 року № 13 про сплату судового збору в розмірі 2 560,00 грн.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються в таких розмірах: за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Розмір мінімальної заробітної плати визначається відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України».

На 01 січня 2016 рік розмір мінімальної заробітної платискладає 1 378,00 грн.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

У разі якщо в касаційному порядку оскаржується судове рішення, яке прийнято за наслідками розгляду первісного і зустрічних позовів, то якщо заявник не згоден із таким рішенням у частині розгляду вимог за двома зазначеними позовами, судовий збір має сплачуватися ним так само з урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічних позовів.

У випадку коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За позовними вимогами майнового характеру за первісним позовом (про виселення та усунення перешкод у користуванні майном) та за вимогами немайнового характеру за зустрічним позовом (про встановлення факту неправомірного володіння майном та витребування цього майна з чужого незаконного (неправомірного) володіння), з огляду на категорію спору судовий збір за подання касаційної скарги становить 4 409,60 грн.

Заявником сплачено 2 560,00 грн, тому необхідно доплатити судовий збір у розмірі 1 849,60 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у

Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вказаного недоліку.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 27 грудня 2018 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 21 березня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Коротун