Справа № 309/536/19
Провадження № 2/309/762/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 квітня 2019 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області
в складі: головуючого-судді Довжанин М.М.
за участю секретаря судового засідання: Погребняк І.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання -
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, в якому просить визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме: житловим будинком № 27 по вул. Миру у с. Нижнє Селище Хустського району Закарпатської області та зняти його з реєстраційного обліку в його житловому будинку. У позові посилається на те, що він є власником житлового будинку № 27 по вул. Миру в с. Нижнє Селище Закарпатської області. У будинку зареєстрованим є відповідач ОСОБА_2, який майже пять років за вказаною адресою не проживає, не веде спільне господарство, не проводить необхідні ремонти будинку. Всі спроби позивача щодо вирішення з відповідачем питання добровільного зняття з реєстрації не призвели до бажаного результату і він змушений звертатися до суду з даним позовом.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_3 не зявилися. Представник позивача ОСОБА_3 подала до суду заяву, в якій просить провести розгляд справи у її з позивачем відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився. Про день, час та місце розгляду повідомлявся належним чином. Причини неявки суду невідомі.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд ухвалює рішення про заочний розгляд даної справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Заяв та клопотань від сторін до суду не поступало. Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не проводилося.
Всебічно зясувавши обставини справи, вивчивши її матеріали, дослідивши надані у справі докази у сукупності, суд дійшов висновку, що заявлений позов підлягає задоволенню на підставі встановлених фактичних обставин справи та відповідних їм правовідносин.
В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником будинку № 27 по вул. Миру у с. Нижнє Селище Хустського району Закарпатської області згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 24.04.2008 року.(а.с. 6).
Як вбачається з акту обстеження житлово-побутових умов сімї ОСОБА_1 у будинку № 27 по вул. Миру в с. Н. Селище Хустського району проживає власник ОСОБА_1, а також зареєстрованим є ОСОБА_2, який у даному будинку не проживає з дати реєстрації 23.10.2013 року. (а.с. 7).
Реєстрація місця проживання відповідача у даному будинку створює для позивача перешкоди у користуванні майном. Так, позивач вимушений нести додаткові витрати зі сплати комунальних послуг, а також дана обставина позбавляє його можливості отримування соціальних пільг, які передбачені законом.
Суд вважає, що наявність реєстрації місця проживання відповідача у будинку позивача порушує права та інтереси останнього, повязані з розпорядженням та користуванням належним йому майном.
Відповідно до ст. 405 ЦК України, члени сімї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Частиною 2 ст. 107 ЖК України визначено, що у разі вибуття наймача та членів його сім'ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті, договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім'я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім'ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.
Статтею 391 ЦК України встановлено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права користування житловим приміщенням.
Оскільки відповідач ОСОБА_2 у будинку, належному позивачу, не проживає більше пяти років, не сплачує комунальні послуги, не несе інших витрат по утриманню будинку, не приймає участі у спільному побуті, а його реєстрація порушує права та інтереси позивача, повязані з розпорядженням та користуванням належним йому майном, суд приходить до висновку, що відповідача слід визнати таким, що втратив право користування належним позивачу житловим будинком.
Судові витрати по справі у виді сплаченого позивачем судового збору відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України слід стягнути з відповідача на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 10, 12, 81, 211, 223, 247, 259, 263-265, 280-284 ЦПК України, ст.ст. 107 ЖК України, ст. 391, 405 ЦК України, п. 2 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», суд, -
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме: житловим будинком № 27 по вул. Миру у с. Нижнє Селище Хустського району Закарпатської області та зняти його з реєстраційного обліку у цьому будинку.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 768,40 гривень судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_4