УХВАЛА

29 травня 2019 року

м. Київ

справа № 705/6293/16-ц

провадження № 61-10406ск19

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Бурлакова С. Ю.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 15 травня 2018 року та постанову апеляційного суду Черкаської області від 24 квітня 2019 року в справі за позовом публічного акціонерного товариства комерційний банк «Надра» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на тимчасову адміністрацію до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

22 травня 2019 року ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , надіслав засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на заочне рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 15 травня 2018 року та постанову апеляційного суду Черкаської області від 24 квітня 2019 року.

В касаційній скарзі ОСОБА_1 просить суд касаційної інстанції оскаржувані судові рішення скасувати.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями від 28 травня 2019 року для розгляду справи визначено суддю-доповідача Бурлакова С. Ю.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, з огляду на таке.

Відповідно до частини четвертої статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Вказану касаційну скаргу подано та підписано адвокатом Довженком С. С., однак, до касаційної скарги не додано довіреності або ордера, що посвідчує його повноваження.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно надати до суду довіреність або ордер, що підтверджує повноваження адвоката Довженка С. С.

Крім того, у порушення вимог пункту третього частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

До касаційної скарги додано клопотання ОСОБА_1 про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати, в якому він посилається на скрутний майновий стан, зокрема, зазначає, що є пенсіонером та отримує пенсію в розмірі 4 782 грн 22 коп., і розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу.

Відповідно до частини першої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з частиною третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, у порядку передбаченому законом, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за наявності таких умов:

1) якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний період, або

2) якщо позивачами у справі є військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до 14 років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до 14 років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особи, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визначені судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, або

3) якщо предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний період.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 не надав жодних доказів на підтвердження скрутного майнового стану, зокрема, довідку про доходи, Верховний Суд приходить до висновку про відмову в задоволенні вказаного клопотання.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1,5 % ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати (підпункт перший пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви).

Розмір мінімальної заробітної плати станом на 01 січня 2016 року становить 1 378 грн.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до статті 6 Закону України «Про судовий збір»за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно надати суду квитанцію про сплату судового збору, з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним Банком України на день сплати ним судового збору.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102.

Згідно з пунктом 6 частини другої статті 392 ЦПК України в касаційній скарзі повинно бути зазначено клопотання особи, яка подає скаргу, однак клопотання ОСОБА_1 суперечить повноваженням суду касаційної інстанції, визначеним статтею 409 ЦПК України, тому що він просить скасувати оскаржувані судові рішення, однак не зазначає наслідків розгляду касаційної скарги.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно уточнити вимоги касаційної скарги з урахуванням, передбачених статтею 409 ЦПК України повноважень касаційного суду та надати уточнену редакцію касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За змістом частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, касаційну скаргу ОСОБА_1 необхідно залишити без руху з наданням йому можливості усунути вищевказані недоліки.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати.

Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 15 травня 2018 року та постанову апеляційного суду Черкаської області від 24 квітня 2019 року, та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 29 червня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя С. Ю. Бурлаков