КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

26 вересня 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді Гуля В.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 -адвоката Александренка Вячеслава Віталійовича на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 05 вересня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 за участю заінтересованої особи ОСОБА_2 про перегляд у зв`язку з нововиявленими обставинами судового наказу у справі за заявою ОСОБА_2 про видачу судового наказу за вимогою про стягнення аліментів з ОСОБА_1 ,-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 05 вересня 2019 року відмовлено в задоволенні заяви про перегляд у зв`язку з ново виявленими обставинами судового наказу.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою представник ОСОБА_1 -адвокат Александренко Вячеслав Віталійович, 16 вересня 2019 року подав апеляційну скаргу до якої додано не належним чином оформлений ордер .

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до п. п. 11 п. 16-1 Перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції у судах апеляційної інстанції з 01 січня 2018 року здійснюється виключно прокурорами або адвокатами.

Згідно із ч.4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України від 5 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі -

Закон № 5076-VI).

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 20 Закону № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Таким чином, Велика палата Верховного суду у своїй постанові від 05.06.2019 року №9901/847/18 зазначила, що судові органи чітко відокремлені від інших органів державної влади.

Згідно з підпунктом 15.4 пункту 15 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року № 36, ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням за необхідності виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону № 5076-VI.

Таким чином, в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема Київського апеляційного суду.

За правилами статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків, а саме: належним чином оформлений ордер.

Керуючись ст..ст. 185, 356, 357 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 -адвоката Александренка Вячеслава Віталійовича на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 05 вересня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 за участю заінтересованої особи ОСОБА_2 про перегляд у зв`язку з нововиявленими обставинами судового наказу у справі за заявою ОСОБА_2 про видачу судового наказу за вимогою про стягнення аліментів з ОСОБА_1 , залишити без руху та надати строк 10 днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду В.В. Гуль