Справа № 589/5535/18
Провадження № 2/589/903/19
УХВАЛА

27 лютого 2019 року м. Шостка

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області в складі

головуючого судді Сидорчука О.М.,

з участю:

секретаря судового засідання Надточій І.М.,

позивача ОСОБА_1

розглянувши у підготовчому засіданні заяву ОСОБА_1 про забезпечення його позову до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

Позивач просить забезпечити вищевказаний позов у спосіб накладення арешту на нерухоме майно, належне відповідачу - нежитлове приміщення - приміщення торгового центру /А-3/ площею 2102,9 кв.м., яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

В обгрунтування заяви вказує, що ним подано позов предметом якого є стягнення на його користь з ОСОБА_2 боргу в сумі 1108680 грн. 24 коп., що є сумою, еквівалетною позиченій ним відповідачу сумі в розмірі 40000 доларів США, яку останній зобов`язувався повернути в строк до 20.08.2016. Оскільки відповідач - власник вищевказаного майна на даний час має можливість вільно відчужити належне йому майно, то в подальшому такі дії можуть ускладнити та/або унеможливити виконання рішення суду.

Суд, заслухавши позивача та дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що заява позивача про забезпечення позову підлягає задоволенню враховуючи таке.

Частиною 1 ст. 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Частиною 2 цієї статті передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пленум Верховного Суду України у своїй постанові «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

З наданої позивачем Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна - будинку АДРЕСА_1 вбачається, що за даною адресою розташовані нежитлові приміщення - приміщення торгового центру площею 2102,9 кв.м. Власником даного майна вказаний ОСОБА_2 . Судом встановлено, що відповідач у справі та ОСОБА_2 , зазначений у договорі купівлі - продажу приміщення торгового центру від 18.01.2012 є однією й тією ж особою, що, зокрема, вбачається з адреси, вказаній в розписках, наданих позивачем та з адреси покупця приміщень, вказаних в договорі.

З тексту договору вбачається, що нежитлові приміщення було придбано ОСОБА_2 за 876238 грн., що є сумою співмірною з ціною позову ОСОБА_1

В позові та в тексті договору договорі купівлі - продажу приміщення торгового центру від 18.01.2012 вказується, що ОСОБА_2 є громадянином Російської Федерації.

З відповіді Шосткинського міського відділу УДМС України в Сумській області та довідки сектору реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Шосткинської міської ради вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є громадянином України та має на території України (в м. Шостка) зареєстроване місце проживання.

З відповіді Державної фіскальної служби на електронний запит суду вбачається, що інформацію щодо реєстраційного номера облікової картки платника податків ОСОБА_2 надати неможливо.

Таким чином, є достатні підстави вважати, що відповідач ОСОБА_2 має подвійне громадянство (України та Російської Федерації), що заборонено ст. 4 Конституції України та створює значні ризики ускладення або ж неможливості виконання рішення суду у випадку задоволення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 на суму, що є співмірною з вартістю нерухомого майна на яке позивач просить накласти арешт.

В справі «Вараніца проти України» (Заява № 14397/02) Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 05.04.2005 вказав на те, «… що неможливість виконати рішення, винесене на користь заявника, становить втручання в його право на мирне володіння майном, як передбачено в першому реченні параграфу 1 статті 1 Протоколу 1…».

Керуючись ст. 149, 150, 151, 153 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Забезпечити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики шляхом накладення арешту на об`єкт нерухомого майна - нежитлове приміщення, приміщення торгового центру /А-3/ площею 2102,9 кв.м., яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягувач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Боржник: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований: АДРЕСА_3 , проживає: АДРЕСА_4 , РНОКПП: інформація відсутня.

Ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження.

Строк пред`явлення до виконання - три роки з наступного дня після постановлення даної ухвали.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М.Сидорчук