Справа № 712/3609/19
Провадження № 2/712/1373/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 травня 2018 року

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого-судді Романенко В.А.

за участю секретаря Назаренко М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Соснівського районного суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Черкаської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 її мама, ОСОБА_3 ( 1948 року народження ) померла, про що свідчить свідоцтво про смерть, видане Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, актовий запис 3215.

Відповідно після смерті, ОСОБА_3 відкрилася спадщина. Вона, ОСОБА_1 , стала спадкоємцем за заповітом (№ 2855 від 25.12.2012 року).

Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 50500720 від 10.01.2018 року) від імені ОСОБА_3 , був посвідчений заповіт Корчемною М . В ., приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу 25 грудня 2012 року за реєстровим № 2855 на все належне їй майно - ОСОБА_1 , на день відкриття спадщини стан чинний.

Після смерті, ОСОБА_3 окрім ОСОБА_6 , подали заяви: про відмову від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , син померлої - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та заява про прийняття спадщини по заповіту від ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Станом на день закінчення строку для прийняття спадщини на підставі матеріалів заведеної спадкової справи, після смерті ОСОБА_3 спадкоємцем за заповітом є - ОСОБА_1 , громадянка Російської Федерації, а спадкоємцем з законом є син померлої - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Відповідно до довідки Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради № 17657-01-10 від 12 жовтня 2018 року, осіб, які фактично прийняли спадщину, немає.

Мій батько ОСОБА_9 , який є її представником, і діяв на підставі довіреності, посвідченої Білоотченко О.О., нотаріусом міста Москви 10 лютого 2018 року за реєстровим № 77/849-н/77-2018-3-330, звернувся до Третьої черкаської державної нотаріальної контори, в якій порушив питання про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на ім`я довірителя.

Так як, встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , являється сином померлої, є працездатним за віком, про факт непрацездатності (наявності інвалідності) у своїй заяві про прийняття спадщини не вказав, тому нотаріус, зобов`язана була на підтвердження цього витребувати докази.

Нотаріусом були направлені запити 26.06.2018 року за вихідним 711/02-14 та повторний 16.08.2018 року за вихідним № 896/02-14 до Городищенського районного територіального медичного об`єднання, за місцем реєстрації місця проживання спадкоємця, про те, чи перебуває на обліку інвалідів I, II, III групи ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 року народження. На які Городищенське районне територіальне медичне об`єднання повідомляє, що відповідно ч. 1 ст. 21 Закону України «Про інформацію» запитувана нотаріусом інформація є конфіденційною, або інформацією з обмеженим доступом.

Також, нотаріусом 16.08.2018 року направлено запит за вихідним № 897/02-14 до Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради про те, чи перебуває на обліку інвалідів I, II, III групи ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 року народження. На який Департамент соціальної політики Черкаської міської ради повідомляє про те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 на обліку не перебуває та ніяких видів соціальної допомоги не отримує. Також спадкоємцю було направлено виклик до Третьої черкаської державної нотаріальної контори рекомендованим листом, який він отримав, але до контори не з`явився.

У зв`язку із вище вказаним визначити чи має право на обов`язкову частку у спадщині після сперті 6 грудня 2017 року ОСОБА_3 її син ОСОБА_2 , не є можливим.

Мною, не надано документів, які б посвідчували право власності на майно ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , так як вони були втрачені, а надані тільки копії.

Отже, постановою Державного нотаріуса Третьої черкаської державної нотаріальної контори Олексієнко К. П. було відмовлено ОСОБА_9 , який є її представником, і діє на підставі довіреності, посвідченої Білоотченко О. О., нотаріусом міста Москва 10 лютого 2018 року за реєстровим № 77/849-н/77-2018-3-330: у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Згідно із свідоцтва на право власності на житло від 17.03.2003 року ОСОБА_3 володіла 7/10 частки квартири АДРЕСА_1 .

22.02.2019 року вона отримала постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, на підставі того, що були втрачені оригінали документів, що підтверджують право власності спадкодавця на майно.

У зв`язку з тим, що державним нотаріусом Олексієнко К.П. Третьої Черкаської державної нотаріальної контори було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на 7/10 частки квартири АДРЕСА_1 , вона позбавлена можливості оформити спадщину в позасудовому порядку, передбаченому ст. 16 Цивільного кодексу України, а тому на підставі ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України змушена звертатися до суду за визнанням права власності на спадкове майно в порядку спадкування.

Просить визнати за ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ), право власності в порядку спадкування за заповітом на спадкове майно, а саме на 7/10 частки квартири АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представник позивача в судове засідання не з`явилася, скерував до суду заяву про розгляд справи у її відсутність. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, скерував до суду заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутність.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином, з заявами та клопотаннями до суду не звертався.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного.

У відповідності зі ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

За правилами статей 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК).

Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За змістом ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до пункту другого частини першої ст. 3 Цивільного кодексу України визначено, що загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. (ч. 1 та 2 ст. 321 Цивільного кодексу України).

Так, позови про визнання права власності спрямовані на усунення перешкод у здійсненні власником свого права і виключення домагань на приналежне власнику майно за допомогою підтвердження в судовому порядку факту приналежності йому спірного майна на праві власності.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 ( 1948 року народження ), про що свідчить свідоцтво про смерть, видане Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, актовий запис 3215.

Померла ОСОБА_3 являється мамою ОСОБА_1 .

Відповідно до статті 1233 Цивільного кодексу України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 1236 Цивільного кодексу України, заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина. ОСОБА_1 , стала спадкоємцем за заповітом № 2855 від 25.12.2012 року.

Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 50500720 від 10.01.2018 року) від імені ОСОБА_3 , був посвідчений заповіт Корчемною М. В ., приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу 25 грудня 2012 року за реєстровим № 2855 на все належне їй майно - ОСОБА_1 , на день відкриття спадщини стан чинний.

Після смерті, ОСОБА_3 окрім ОСОБА_6 , подали заяви: про відмову від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , син померлої - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та заява про прийняття спадщини по заповіту від ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Станом на день закінчення строку для прийняття спадщини на підставі матеріалів заведеної спадкової справи, після смерті ОСОБА_3 спадкоємцем за заповітом є - ОСОБА_1 , громадянка Російської Федерації, а спадкоємцем з законом є син померлої - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Відповідно до довідки Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради № 17657-01-10 від 12 жовтня 2018 року, осіб, які фактично прийняли спадщину, немає.

Батько позивача ОСОБА_9 , який є її представником, і діяв на підставі довіреності, посвідченої Білоотченко О.О., нотаріусом міста Москви 10 лютого 2018 року за реєстровим № 77/849-н/77-2018-3-330, звернувся до Третьої черкаської державної нотаріальної контори, в якій порушив питання про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на ім`я довірителя.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , являється сином померлої, є працездатним за віком, про факт непрацездатності (наявності інвалідності) у своїй заяві про прийняття спадщини не вказав, тому нотаріус, зобов`язана була на підтвердження цього витребувати докази.

Нотаріусом були направлені запити 26.06.2018 року за вихідним 711/02-14 та повторний 16.08.2018 року за вихідним № 896/02-14 до Городищенського районного територіального медичного об`єднання, за місцем реєстрації місця проживання спадкоємця, про те, чи перебуває на обліку інвалідів I, II, III групи ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 року народження. На які Городищенське районне територіальне медичне об`єднання повідомляє, що відповідно ч. 1 ст. 21 Закону України «Про інформацію» запитувана нотаріусом інформація є конфіденційною, або інформацією з обмеженим доступом.

Також, нотаріусом 16.08.2018 року направлено запит за вихідним № 897/02-14 до Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради про те, чи перебуває на обліку інвалідів I, II, III групи ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 року народження. На який Департамент соціальної політики Черкаської міської ради повідомляє про те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 на обліку не перебуває та ніяких видів соціальної допомоги не отримує. Також спадкоємцю було направлено виклик до Третьої черкаської державної нотаріальної контори рекомендованим листом, який він отримав, але до контори не з`явився.

У зв`язку із вище вказаним визначити чи має право на обов`язкову частку у спадщині після сперті 6 грудня 2017 року ОСОБА_3 її син ОСОБА_2 , не є можливим.

Позивачем не надано нотаріусу документів, які б посвідчували право власності на майно ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , так як вони були втрачені, а надані тільки копії.

Постановою Державного нотаріуса Третьої черкаської державної нотаріальної контори Олексієнко К. П. було відмовлено ОСОБА_9 , який є представником позивача, і діє на підставі довіреності, посвідченої Білоотченко О.О., нотаріусом міста Москва 10 лютого 2018 року за реєстровим № 77/849-н/77-2018-3-330: у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Згідно із свідоцтва на право власності на житло від 17.03.2003 року ОСОБА_3 володіла 7/10 частки квартири АДРЕСА_1 .

22.02.2019 року позивач отримала постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, на підставі того, що були втрачені оригінали документів, що підтверджують право власності спадкодавця на майно.

Згідно з нормою статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 Цивільного кодексу України (статті 1218, 1231 Цивільного кодексу України).

За змістом даної статті до складу спадкової маси входить сукупність прав та обов`язків, носієм яких був спадкодавець і які переходять до його спадкоємців після відкриття спадщини. За загальним правилом у спадщину переходять усі права та обов`язки спадкодавця. Виняток складають ті з них, які є невідчужуваними, нерозривно пов`язані з його особою, а відтак не здатні передаватися іншим суб`єктам.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 Цивільного кодексу України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. (ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України).

Таким чином, в зв`язку з тим, що оформити свої спадкові права у нотаріальному порядку позивач не має можливості, його права підлягають судовому захисту.

Враховуючи вищевикладене, та той факт, що у зв`язку з тим, що позивач не має можливості отримати свідоцтво про право власності на зазначене спадкове майно в нотаріальному порядку, оскільки відсутні оригінали правовстановлюючих документів, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню в судовому порядку.

На підставі вищевикладеного та керуючись Конституцією України, ст.ст. 4, 5, 12, 13, 19, 76, 77, 81, 259, 265, 268 ЦПК України, ст.ст. 3, 16, 321, 1233, 1236 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 , право власності в порядку спадкування за заповітом на спадкове майно, а саме на 7/10 частки квартири АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: