Постанова

Іменем України

20 травня 2019 року

м. Київ

справа № 208/5465/16

провадження № 61-37478св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Висоцької В. С. (суддя-доповідач), Пророка В. В., Фаловської І. М.

учасники справи:

позивач - публічне акціонерне товариство «Дніпровський металургійний комбінат»,

представник позивача - Подкоритов Олександр Леонідович,

відповідач - Комісія по трудовим спорам публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат»,

третя особа - ОСОБА_2 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» на рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 07 червня 2017 року, у складі судді Похвалітої С. М., та постанову апеляційного суду Дніпропетровської області від 13 березня 2018 року, у складі колегії суддів: Красвітної Т. П., Свистунової О. В., Єлізаренко І. А.,

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог

У вересні 2016 року публічне акціонерне товариство «Дніпровський металургійний комбінат» (далі - ПАТ «ДМК») звернулось до суду з позовом до Комісії по трудовим спорам ПАТ «ДМК», третя особа - ОСОБА_2 , про визнання незаконним, скасування рішення та протоколу комісії по трудових спорах.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_2 перебуває у трудових відносинах з позивачем, обіймаючи посаду вальцовщика стану гарячої прокатки 6 розряду прокатного цеху ПАТ «ДМК». Розпорядженням № 1038 від 30 червня 2016 року по прокатному цеху «Про порушення Правил внутрішнього трудового розпорядку» ОСОБА_2 зменшено виробничу премію за червень 2016 року на 100 % за порушення ним пункту 3.13 Правил внутрішнього трудового розпорядку (далі - ПВТР).

ОСОБА_2 оскаржив вказане розпорядження до Комісії по трудовим спорам ПАТ «ДМК» (далі - Комісія), якою 18 серпня 2016 року було прийнято рішення скасувати розпорядження ПАТ «ДМК» № 1038 та виплатити ОСОБА_2 виробничу премію за червень 2016 року в розмірі 2 472,18 грн.

Позивач не погоджується із рішенням Комісії та вважає його незаконним з наступних підстав.

Відповідно до пункту 3.13 ПВТР брати участь у змінно-зустрічних зборах (при безперервному характері виробництва) є обов`язком працівника ПАТ «ДМК». Тому нез`явлення працівника на змінно-зустрічні збори є порушенням трудової дисципліни та дає право позивачу, згідно пункту 7 розділу «Умови преміювання», занижувати розмір премії такому працівнику.

Факт порушення ОСОБА_2 трудової дисципліни відображено у доповідній записці змінного майстра виробництва ОСОБА_3

від 29 червня 2016 року, в якій зазначено про відсутність ОСОБА_2 на змінно-зустрічних зборах перед початком чергової робочої зміни тривалістю з 15:00 до 23:00 год, згідно встановленого графіку змінності.

Посилаючись на вищенаведене, позивач просив суд визнати незаконним та скасувати рішення № 5/1 Комісії від 18 серпня 2016 року, протокол № 5 засідання Комісії від 18 серпня 2016 року в частині скасування розпорядження № 1038 по прокатному цеху від 30 червня 2016 року «Про порушення ПВТР» та виплати вальцовщику стана гарячої прокатки 6 розряду ОСОБА_2 виробничої премії за червень 2016 року в розмірі 2 472,18 грн.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 07 червня 2017 року, залишеним без змін постановою апеляційного суду Дніпропетровської області від 13 березня 2018 року, у задоволенні позову відмовлено.

Рішення місцевого суду, з яким погодився апеляційний суд, мотивоване тим, що, оскільки ОСОБА_2 було позбавлено премії, нарахування та виплата якої пов`язане з виконанням виробничих завдань і функцій, внаслідок його відсутності на змінно-зустрічних зборах, які проводились поза робочим часом та не впливають на виробничий процес, рішення Комісії про скасування розпорядження від 30 червня 2016 року «Про порушення ПВТР» та виплату йому виробничої премії є правомірним.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі ПАТ «ДМК», посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права, просить скасувати ухвалені у справі рішення судів першої та апеляційної інстанцій та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог.

У касаційній скарзі заявник вказує на те, що поза увагою судів було залишено ту обставину, що приписами статті 97 КЗпП України здійснення правового регулювання преміювання віднесено до компетенції підприємства. Тому позивач, шляхом прийняття відповідних локальних нормативно-правових актів, вправі визначати перелік порушень, за допущення яких працівнику можна зменшити розмір премії або позбавити його премії взагалі.

Позивач зазначає, що змінно-зустрічні збори є складовою частиною виробничого та трудового процесу на підприємстві з безперервним характером роботи; під час їх проведення працівник отримує виробничі завдання на наступну зміну, інформацію та вказівки щодо роботи та утримання агрегатів та обладнання. Неявка ОСОБА_2 на змінно-зустрічні збори вказує на порушення ПВТР, у зв`язку з невиконанням останнім покладених на нього трудових обов`язків, що, в свою чергу, є підставою для застосування позивачем заходів депреміювання у відповідності до Положення про преміювання та ПВТР.

Інші учасники справи не скористались своїм правом на подання до суду відзиву на касаційну скаргу, своїх заперечень щодо змісту і вимог касаційної скарги до касаційного суду не направили.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція Верховного Суду

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Касаційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Структуру заробітної плати визначено у статті 2 Закону України «Про оплату праці», згідно з якою заробітна плата складається з основної, додаткової та інших заохочувальних і компенсаційних виплат.

Додаткова заробітна плата - це винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій (частина друга статті 2 Закону України «Про оплату праці»).

Згідно частин першої, другої статті 97 КЗпП України, форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами. Якщо колективний договір на підприємстві, в установі, організації не укладено, власник або уповноважений ним орган зобов`язаний погодити ці питання з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), що представляє інтереси більшості працівників, а у разі його відсутності - з іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом. Конкретні розміри тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок робітникам, посадових окладів службовцям, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються власником або уповноваженим ним органом з урахуванням вимог, передбачених частиною другою цієї статті.

Відповідно до частини першої статті 14 Закону України «Про оплату праці» договірне регулювання оплати праці працівників підприємств здійснюється на основі системи угод, що укладаються на національному (генеральна угода), галузевому (галузева (міжгалузева) угода), територіальному (територіальна угода) та локальному (колективний договір) рівнях відповідно до законів.

Частиною першою статті 15 Закону України «Про оплату праці» визначено, що форми і системи оплати праці, в тому числі умови запровадження та розміри премій встановлюються підприємствами у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством передбачених законодавством, генеральною, галузевими (міжгалузевими) і територіальними угодами.

Зі змісту дослідженого судами Загального положення про оплату праці та преміювання працівників, діючого у ПАТ «ДМК» на момент виникнення спірних правовідносин, установлено, що генеральний директор, головний інженер, їх заступники, головні спеціалісти, начальники структурних підрозділів та особи, виконуючі їх обов`язки, мають право знижувати розмір премії окремими працівникам або повністю не нараховувати та не виплачувати премію, зокрема, за порушення ПВТР.

При цьому у ПВТР закріплено, що за порушення працівниками Правил, що негативно позначилося на виробничому процесі, до них можуть застосовуватися заходи з депреміюванням відповідно до Загального положення про оплату праці і преміювання працівників ПАТ «ДМК» (пункт 7.12).

Таким чином, ПВТР конкретизовано, що порушення Правил, за допущення яких працівнику можливо зменшити розмір премії або позбавити його премії взагалі, повинно мати наслідком негативний вплив на виробничий процес.

Так, з установлених судом обставин справи вбачається, що розпорядженням по прокатному цеху № 1038 від 30 червня 2016 року «Про порушення ПВТР» ОСОБА_2 . скасовано виробничу премію за порушення пункту 3.13 ПВНТ - відсутність на змінно-зустрічних зборах 29 червня 2016 року перед початком чергової робочої зміни тривалістю з 15:00 год до 23:00 год.

Водночас, згідно додатку № 1 до ПВНР (Положення про порядок проведення змінно-зустрічних зборів в структурних підрозділах комбінату) змінно-зустрічні збори повинні бути закінчені до початку зміни. Зазначене вказує на те, що покладений на працівника ПАТ «ДМК» обов`язок бути присутнім на таких зборах не є виробничою функцією працівника, оскільки їх проведення відбувається поза межами робочого часу.

Факт відпрацювання ОСОБА_2 29 червня 2016 року повної робочої зміни підтверджується дослідженим судом табелем робочого часу.

З урахуванням вищевикладеного, місцевий суд, з яким погодився суд апеляційної інстанції, встановивши, що обов`язок участі у змінно-зустрічних зборах безпосередньо не пов`язаний з трудовою функцією працівника та його виконання здійснюється поза межами робочого часу, дійшов обґрунтованого висновку про правомірність рішення комісії по трудових спорах ПАТ «ДМК» від 18 серпня 2016 року про скасування розпорядження ПАТ «ДМК» № 1038 від 30 червня 2016 року «Про порушення ПВТР» та виплату ОСОБА_2 виробничої премії за червень 2016 рік в розмірі 2 472,18 грн.

Доводи касаційної скарги висновків судів попередніх інстанцій не спростовують, на їх правильність не впливають та не свідчать про невірне застосування судами норм матеріального права.

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ :

Касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» залишити без задоволення.

Рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 07 червня 2017 року та постанову апеляційного суду Дніпропетровської області залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: В. С. Висоцька

В. В. Пророк

І. М. Фаловська