Справа № 361/5779/18
провадження № 2-во/361/45/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2019 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі головуючої судді Радзівіл А.Г., розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання незаконним утримання дитини в Україні, повернення дитини до місця постійного проживання в Федеративну Республіку Німеччину, зобов`язання матері передати дитину батьку,

В С Т А Н О В И В:

27 березня 2019 року рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області позов задоволено частково, визнано незаконним утримування ОСОБА_1 на території України малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зобов`язано ОСОБА_1 протягом одного місяця з дня набрання даним рішенням законної сили, повернути малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до країни його постійного проживання Федеративної Республіки Німеччини до місця проживання дитини в Німеччині, визначеного ОСОБА_1 , з покладенням на неї обов`язку невідкладно (протягом доби) повідомити батька дитини ОСОБА_4 про місце проживання дитини у Німеччині, куди дитина буде повернута; а при відсутності визначеного ОСОБА_1 місця проживання дитини в Німеччині - зобов`язати ОСОБА_1 у той самий строк (один місяць з дня набрання рішенням законної сили) повернути малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до Федеративної Республіки Німеччина до місця проживання його батька ФельманнШтеффена за адресою: АДРЕСА_1 ; у разі неповернення ОСОБА_1 малолітнього сина ОСОБА_3 до Федеративної Республіки Німеччина у встановлений строк (в один місяць з набрання рішенням законної сили) - зобов`язати ОСОБА_1 протягом п`ятнадцяти днів після закінчення цього строку передати сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , його батьку Фельманн Штеффену в Україні для забезпечення своєчасного повернення дитини до Федеративної Республіки Німеччини батьком, з покладенням на Фельманн Штеффена обов`язку невідкладно (при передачі дитини від матері батьку) повідомити ОСОБА_1 про адресу проживання дитини в Німеччині, якщо така адреса буде відмінною від зазначеної адреси Штальбаумштрассе АДРЕСА_1 ; в іншій частині позовних вимог відмовлено.

06 травня 2019 року на вказане рішення Броварського міськрайонного суду Київської області надійшла апеляційна скарга.

На стадії апеляційного оскарження, 08 травня 2019 року до суду подана заява від відповідача про виправлення описок у вищевказаному рішенні суду.

Так, відповідач посилається на те, що в другому абзаці рішення вказано: сторони є батьками малолітнього ОСОБА_3 , після припинення в 2013 році спільного проживання уклали між собою договір про спільне спілкування і спільну опіку на дитиною. Але зазначає, що усі наявні у справі матеріали справи, чітко вказують на те що вони із позивачем припинили відносини в 2012 році, і саме тоді позивач навіть взяв на себе зобов`язання по сплаті аліментів, вважає, що суд допустив технічну описку.

Також відповідач зазначає, що в даному абзаці рішення вказано, що: за даним договором і судовим рішенням, дитина залишилась проживати з матір ю (відповіоанкою), а йому батьку, зокрема, було надано дні спілкування з сином за тритижневим циклом з четверга до понеділкає, але це не відповідає наявному у справі договору, і на думку відповідача суд допустив описку, яка досить суттєво впливає на справу, адже по договору графік побачення був з 18:00 п`ятниці до 18:00 год. неділі через 14 днів, а це досить менший час, адже якщо брати період який помилково вказаний в рішенні, то можна в подальшому робити висновок що дитина досить тривалий час (цілих 5 дні) жила у батька, а не майже тиждень, хоча насправді було тільки 2 дні.

Також в цьому ж реченні вказано: до трьох поїздок протягом року сина разом з матір`ї в Україну, але саме в цьому рішенні було всього 1 раз на рік.

Відповідно до статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 року Про судове рішення у цивільній справі вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Відповідно ч.1, 3,4 ст. 265 ЦПК України рішення суду складається з вступної, описової, мотивувальної і резолютивної частин.

В описовій частині рішення зазначаються:

1) стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача;

2) заяви, клопотання;

3) інші процесуальні дії у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо).

У мотивувальній частині рішення зазначаються:

1) фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини;

2) докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення;

3) мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику;

4) чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду;

5) норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування;

6) норми права, на які посилалися сторони, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування.

Із змісту позовної заяви, яка була подана позивачем ОСОБА_5 вбачається, що саме позивачем були зазначені вказані обставини у тому змісті який виклав суд у рішенні, а саме на першому аркуші рішення в описовій частині абзац 2.

Таким чином суд дотримався вимог ч. 3 ст. 265 ЦПК України та стисло виклав позицію позивача у рішенні суду, тому це не є опискою в розумінні вимог ст. 269 ЦПК України.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1

На підставі викладеного та керуючись статтею 269 ЦПК України,суд -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання незаконним утримання дитини в Україні, повернення дитини до місця постійного проживання в Федеративну Республіку Німеччину, зобов`язання матері передати дитину батьку, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київської апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Радзівіл А.Г.