Справа №:755/2968/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" квітня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді: Астахової О.О.

при секретарі Рудь Н.В.,

за участю:

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідачів ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації треті особи: ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, Служба у справах дітей Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у здійсненні права користування житловим приміщенням шляхом виселення, визнання недійсними свідоцтва про право власності, розпорядження, технічного паспорту,

та за зустрічним позовом ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 до ОСОБА_1, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», треті особи: Служба у справах дітей Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,-

в с т а н о в и в :

У провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває означена цивільна справа.

Через канцелярію суду 06.03.2019 року позивачем за первісним позовом ОСОБА_1 подано заяву про збільшення позовних вимог.

У судовому засіданні позивач за первісним позовом та її представник просили поновити строк для звернення з даною заявою та прийняти її до розгляду. Мотивуючи тим, що документи, які стали підставою для збільшення позовних вимог витребовувались судом після закінчення підготовчого розгляду. А при ознайомленні з цими документами виникла необхідність збільшення позовних вимог.

Представник відповідачів ОСОБА_4, ОСОБА_5 у судовому засіданні не заперечувала проти поновлення строків для звернення з даною заявою. Проте заперечувала проти її прийняття мотивуючи тим, що за формою і змістом заява не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України, зокрема не викладено прохальну частину позову, як того вимагають положення цивільно-процесуального законодавства. Крім того, вважала, що позивач не має права звернення з даним позовом до суду. З огляду на означене, у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог просила відмовити.

Інші учасники справи у судове засідання не з'явились, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Суд, заслухавши клопотання позивача, думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 07.03.2017 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4, ОСОБА_5 про усунення перешкод у здійсненні права користування житловим приміщенням шляхом виселення. (Т.1 а.с. 24).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28.09.2017 року прийнято зустрічний позов ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 до ОСОБА_1, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», треті особи: Служба у справах дітей Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням до спільного розгляду з первісним. (Т. 1 а.с.104).

Відповідно до п. 9 Перехідних положень ЦПК України у редакції Закону № 2147-VІІІ, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 12.04.2018 року прийнято заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог. Закінчено підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. (Т.2 а.с. 59-62).

За положеннями п. 3 ч. 2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у підготовчому засіданні суд: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно зі ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно із ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов'язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Мотивуючи підстави поновлення строку позивач зазначає про поважність причин їх пропуску, посилаючись, на те, що документи, на підставі яких виникла необхідність збільшення позовних вимог витребовувались судом та надійшли після закінчення підготовчого розгляду справи.

Однак, суд не знаходить поважною причину пропуску такого строку, скільки при вирішенні питання 12.04.2018 року під час підготовчого судового засідання учасники справи не заперечували проти закінчення підготовчого розгляду. Наслідки вчинення або невчинення відповідних процесуальних дій учасникам справи були роз'яснені та зрозумілі.

Статтею 121 ЦПК України визначено поняття розумності процесуальних строків.

Статтею 210 ЦПК України визначено строки розгляду справ по суті.

Дотримуючись означених вимог закону, суд приходить до висновку про відмову у поновленні процесуального строку для подання заяви про збільшення позовних вимог і повернення заяви про збільшення позовних вимог від 06.03.2019 року позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 49,120,126,127, 197, 210, 260,353,354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в :

Відмовити ОСОБА_1 у поновленні процесуального строку для прийняття заяви про збільшення позовних вимог від 06.03.2019 року.

Повернути ОСОБА_1 заяву про збільшення позовних вимог.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя О.О. Астахова