Справа № 758/1167/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 травня 2019 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі судді Гребенюка В.В., за участю секретарів судового засідання Мишак І.Ю., Борисенко О.І., Луценко К.І., Добривечір А.О., розглянувши цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Подільської районної у місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням та вселення, та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , визнання особи такою, що втратила право користуванням жилим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В :

31.05.2018 р. цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Подільської районної у місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням та вселення прийнята до судового розгляду.

01.10.2018 року через канцелярію Подільського районного суду м. Києва представник відповідача за первісним позовом ОСОБА_3 - адвокат Комлєв С . В. звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до про визнання особи такою, що втратила право користуванням жилим приміщенням.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 02.10.2018 р. вказану зустрічну позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днівз дня отримання ухвали.

03.12.2018 р. через канцелярію Подільського районного суду м. Києва представником позивача за зустрічним позовом подано заяву про усунення недоліків, де викладено зустрічний позов в новій редакції з додаванням відповідних додатків.

В судовому засіданні 17.12.2018 року прийнято зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , визнання особи такою, що втратила право користуванням жилим приміщенням до розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Подільської районної у місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням та вселення.

В судовому засідання 07.03.2019 р. ОСОБА_1 просила розгляд справи здійснювати за участю її представника, який не з`явився в таке судове засідання, у зв`язку з чим в судовому засіданні було оголошено перерву до 27.03.2019 р., задля забезпечення явки представника як фахівця у галузі права, при цьому суд визнав явку сторони обов`язковою.

Судове засідання 27.03.2019 року, з огляду на першу неявку належним чином повідомленого позивача за первісним позовом, було відкладено на 02.05.2019 року на 16 годину 40 хвилин, явку сторін визнано обов`язковою. При цьому, 26.03.2019 р. через канцелярію Подільського районного суду м. Києва від позивача за первісним позовом надійшла заява про відкладення розгляду справи, через повторну потребу в забезпеченні останньої представником - фахівцем в галузі права для вивчення умов мирової угоди. ОСОБА_1 у вказане судове засідання не з`явилась.

Слід відмітити, що ОСОБА_1 представляла фахівець у галузі права - адвокат Кальна О.П. (ордер КВ № 299282 (а.с. 7), що подавала первісний позов (а.с. 2-5), уточнену позовну заяву з урахуванням недоліків (а.с. 12-15), забезпечила супроводження апеляційної скарги на Ухвалу Подільського районного суду м. Києва про повернення позовної заяви позивачу від 23.02.2018 р. (а.с. 24-62), отримувала ухвалу про прийняття справи до судового розгляду (а.с. 91). В подальшому, позивача за первісним позовом представляв адвокат адвокатського об`єднання «С.А.П. та партнери» - фахівець у галузі права - ОСОБА_6 , копія ордера якого (КС № 471681) міститься в матеріалах справи - а.с. 167, що подав відзив на зустрічну позовну заяву (а.с. 163-165), та заяву про ознайомлення з матеріалами справи (а.с. 169) .

В судове засідання призначене на 02.05.2019 року, ОСОБА_1 повторно не з`явилась, явку свого представника не забезпечила, при цьому, о 13 годині 31 хвилині цього ж дня, електронною поштою до Подільського районного суду м. Києва, представник позивача - Галамай А.В., ордер яким виписано 02.05.2019 р. направив клопотання про відкладення судового засідання, у зв`язку неповідомленням позивача за первісним позовом про дату та час судового засідання. Втім, згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення - ОСОБА_1 02.04.2019 року особисто вручена судова повістка (а.с. 242).

Представник відповідача ОСОБА_3 . - адвокат Лук`янчук А.В. в судове засідання 02.05.2019 р. надала суду заяву про залишення первісного позову без розгляду.

Щодо листування електронною поштою, суд зазначає, що відповідно до абз.1 ч. 9 ст. 14 ЦПК України, суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи в електронній формі. Процесуальні та інші документи і докази у паперовій формі не пізніше трьох днів з дня їх надходження до суду переводяться в електронну форму та долучаються до матеріалів електронної судової справи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Абзацом 1 ч. 8 ст. 43 ЦПК України встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Так, заяву представником позивача про відкладення судового засідання, було направлено на електронну пошту суду, яка не містить електронного цифрового підпису, у відповідності до згаданих норм ЦПК України та ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про електронні документи та електронний документообіг», де визначено, що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа (ч. ч. 1,2 ст. 6 зазначеного Закону). Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі, з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис". Згідно ст. 1 ЗУ «Про електронний цифровий підпис» електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.

Представником позивача за первісним позовом надіслана заява, складена й відправлена без накладення електронного цифрового підпису, а відтак, у суду відсутня можливість ідентифікувати автора.

Так, згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд відкладає розгляд справи лише в разі першої неявки в судове засідання, належним чином повідомленого позивача без поважних причин. При повторній неявці належним чином повідомленого позивача, від якого не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

Відповідно до ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

За визначенням ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, зокрема з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Отже, викладене свідчить про зловживання правами, та наміром сторони позивача за первісним позовом затягування розгляду справи, що дає суду підстави для залишення позовної заяви без розгляду, оскільки за таких обставин проведення судового розгляду справи без участі позивача або його представника суперечило б наданим ЦПК України правам позивача, який має право протягом усього часу розгляду справи збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, досягнути примирення, розпоряджаючись своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд, а суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, так і здійсненню сторонами їх прав.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

При цьому, діюче цивільне процесуальне законодавство не пов`язує обов`язок суду залишити заяву без розгляду з поважністю повторної неявки позивача в судове засідання, яке в даному випадку до уваги судом було взято та встановлено, що належними і допустимими доказами не обґрунтована неявка позивача та її представника.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Ухвалою ВССУ від 31.08.2015 р. в справі № 6-24063ск15 було зазначено, що суд першої інстанції, з висновком якого погодився й суд апеляційної інстанції, правильно застосувавши норми ч. 3 ст.169, п. 3 ч. 1 ст.207 ЦПК України, дійшов правильного висновку про те, що позивач, будучи належним чином повідомленою, повторно не з`явилась до суду, що є підставою для залишення її позовної заяви без розгляду. Це положення закону спрямоване на дотримання розумних строків розгляду справи і недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, а позивач і не з`являється в судове засідання, і не використовує положення про процесуальне представництво в суді.

Аналізуючи вищевикладене, беручи до уваги підстави для залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою сторони позивача за первісним позовом, а також розумність строків розгляду справи, суд приходить до висновку про необхідність залишення первісного позову без розгляду. При цьому, залишення позовної заяви без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Суд роз`яснює сторонам, що відповідно до ч. 3 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись ч.5 ст. 223, п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Первісну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Подільської районної у місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням та вселення- залишити без розгляду;

Роз`яснити позивачу за первісним позовом, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом;

Копію ухвали надіслати учасникам справи;

Ухвала може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (враховуючи положення п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України). У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.В. Гребенюк