КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 06.08/824/319/2019 Доповідач у суді ІІ інстанції Ігнатченко Н.В.
У Х В А Л А

24 квітня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Ігнатченко Н.В.,

суддів : Олійника В.І., Приходька К.П.,

за участю секретаря судового засідання - Черниш С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду заяву ОСОБА_3 про забезпечення доказів уцивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства «Київгаз» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за спожитий природний газ та зустрічним позовом ОСОБА_3 до публічного акціонерного товариства «Київгаз» про захист прав споживача, визнання дій незаконними та зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 4 вересня 2018 року, яким позов ПАТ «Київгаз» задоволено позову, а у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_3 відмовлено у вказаній вище справі.

28 березня 2019 року до апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_3 про забезпечення доказів у справі, в якій заявник просить витребувати у ПАТ «Київгаз» оригінал відомості про зняття контрольних показників лічильника газу по АДРЕСА_1, копія якої була додана до відзиву на зустрічний позов, та призначити судову почеркознавчу експертизу щодо ідентифікації його підпису чи підпису іншої особи біля контрольних показників лічильника у зазначеній відомості.

На обґрунтування заяви зазначено, що газопостачальне підприємство з метою правильного встановлення річного обсягу використаного природного газу повинно було зняти під підпис споживача контрольні показники лічильника газу для здійснення перерахунку, однак підпис у відповідній відомості виконаний не ОСОБА_3, а іншою особою. Оскільки фіксація показників лічильника представниками газопостачальне підприємства засвічується виключно підписом споживача, а суд першої інстанції безпідставно відмовив у задоволенні клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, то для з'ясування усіх обставин, що мають значення для правильного вирішення спору, докази слід забезпечити у запропонований спосіб.

Заперечуючи проти задоволення заяви, представник ПАТ «Київгаз» зазначив, що документи, які заявник просить витребувати, не мають значення для вирішення спору, адже матеріали справи містять достатньо доказів на підтвердження обсягу спожитого газу. Строк зберігання оригіналів відомостей про зняття контрольних показників газових лічильників за 2014 рік скінчився. Розгляд справи відбувається тривалий час, втім до товариства не надходило звернень щодо надання будь-яких документів і заявник не був позбавлений можливості самостійно замовити експертизу та надати відповідний висновок.

Заслухавши доводи учасників справи та дослідивши обставини справи, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Згідно із частиною 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Забезпечення доказів - це процесуальна дія суду, яка вчиняється за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо вони вважають, що подання потрібних доказів є неможливим або у них є складнощі в поданні цих доказів.

Нормою частини 1 статті 116 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Одним зі способів забезпечення судом доказів є їх витребування, а також призначення експертизи (частина 2 статті 116 ЦПК України).

Відповідно до статті 117 ЦПК України у заяві про забезпечення доказів зазначається, зокрема: докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні; обґрунтування необхідності забезпечення доказів; спосіб, у який заявник просить суд забезпечити докази, у разі необхідності - особу, у якої знаходяться докази.

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом (частина 1 статті 84 ЦПК України).

Отже, за змістом норм процесуального права, що регулюють порядок вирішення вказаного питання, розглядаючи заяву про забезпечення доказів, суд має пересвідчитися в тому, що у особи, яка бере участь у справі є складнощі в отриманні документів, тобто об'єктивної неможливості одержання та подання доказового матеріалу до суду особисто, через обставини, які перешкоджають такому поданню. Ці складнощі можуть мати юридичний та фактичний характер. Складнощі юридичного характеру полягають в тому, що на заваді одержанню та поданню доказу є норма закону забороняючого характеру, яка обмежує доступ особи до потрібної доказової інформації. Фактичні складнощі в одержанні доказів мають місце, коли, незважаючи на вжиті особою заходи, потрібний їй доказ одержати не вдалося.

Відповідно до роз'яснень, які містяться в пункті 13 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» № 5 від 12 червня 2009 року, докази, які збираються або подаються сторонами (показання свідків, письмові чи речові докази), повинні стосуватися суті спору (предмета та підстави позову). Тому, вирішуючи, наприклад, питання про виклик свідків, в усіх випадках слід вимагати від сторін пояснення, які саме обставини можуть бути підтверджені ними. Це ж стосується й вирішення питання про витребування інших доказів (письмових, речових). Докази, які не стосуються справи й предмета доказування, або одержані з порушенням порядку, встановленого законом, або якими не можуть бути підтверджені певні обставини справи, судом не повинні прийматися.

У той же час, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності (частина 1 стаття 103 ЦПК України).

З матеріалів справи вбачається, що суд першої інстанції мотивував свої висновки тим, що ОСОБА_3 належним чином не проводив оплату наданих йому послуг з постачання природного газу згідно умов укладеного договору та вимог Правил надання населенню послуг з газопостачання, а тому з нього на користь ПАТ «Київгаз» слід стягнути суму боргу разом із інфляційними втратами та трьома процентами річних від простроченої суми, оскільки правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов'язанням.

Загальний обсяг спожитого природного газу ОСОБА_3 фактично не оспорювався та підтверджується квитанціями про оплату, які ним же заповненні, відомістю на пуск газу, журналом контрольного зняття показників газового лічильника, актом звірки фактично використаних обсягів природного газу, складеним сторонами, та актом на відключення газу.

Натомість заявник не погоджувався з річними об'ємами спожитого природного газу у 2013-2014 роках, оскільки у цей період діяли диференційовані ціни на природний газ, які залежали від річного споживання природного газу. Спірними є показники газового лічильника 12 900 куб. мі відповідач вказує, що дані показники існували станом на грудень 2013 року, однак перенесення даних показників на грудень місяць в будь-якому разі не звільняє його від оплати спожитих об'ємів природного газу.

Враховуючи наведене, колегія суддів не вбачає правових підстав для забезпечення доказів шляхом витребування у ПАТ «Київгаз» оригіналу відомості про зняття контрольних показників лічильника газу у будинку заявника, оскільки такі докази не стосуються предмету доказування під час апеляційного перегляду рішення суду, а їх дослідження не є необхідним для правильного вирішення спору.

Крім того, в пункті 23, укладеного між сторонами договору, передбачено, що розрахунок споживання газу у звітному місяці проводиться по одному із запропонованих варіантів, який споживач обрав самостійно, а саме заявник обрав, що самостійно, не пізніше першого числа місяця наступного за звітним повідомляє позивача в телефонному режимі про показники лічильника, а представники позивача фіксують зазначені показники в реєстрі.

Не зайвим буде зазначити, що матеріалами справи не підтверджено, що сам заявник вживав заходів щодо отримання доказів, які просить забезпечити, чи причини неможливості самостійного їх отримання, а як наслідок подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення, адже справа розглядається уже тривалий час (статті 84, 102, 106 ЦПК України).

Відповідно до статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно із частиною 3 статті 367 ЦПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються апеляційним судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об'єктивно не залежали від нього.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви ОСОБА_3 про забезпечення доказів у даній справі.

Керуючись статтями 103, 116, 367, 381 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_3про забезпечення доказів у справі відмовити.

Апеляційний розгляд цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 4 вересня 2018 року у зазначеній справі продовжити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Н.В. Ігнатченко

Судді: В.І. Олійник

К.П. Приходько