СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 2/759/599/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2019 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді Ул'яновської О.В.,

секретаря судового засідання Чернишук К.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду в м. Києві клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про залишення без розгляду цивільну справу за позовними вимогами Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

у серпні 2017 р. позивач звернувся до суду із зазначеними позовними вимогами, просить суд стягнути солідарно з відповідачів заборгованість по кредитному договорі №20/86604 від 05.02.2008 у розмірі 25734 доларів США 11 центів та судовий збір по справі у розмірі 10043 грн 12 коп.

Позивач у судове засідання не з'явився, про слухання справи повідомлений належним чином, 22.04.2019 від представника надійшла заява про відкладення розгляду справи (а.с. 199).

Представник відповідача у судове засідання не з'явилася, 25.03.2019 разом із відзивом подала заяву в якій просила залишити позовні вимоги без розгляду посилаючись на п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, так як у провадженні Святошинського районного суду м. Києва вже знаходиться аналогічний позов за №759/11049/16-ц що на її думку є зловживанням своїми правами з боку позивача по справі та це може призвести до подвійного стягнення, що прямо заборонено ст. 61 Конституції України.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов'язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до пунктів 4, 11 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав; після відкриття провадження судом встановлено, що позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 12.09.2016 відкрито провадження по цивільній справі №759/11049/16-ц за позовними вимогами ПАТ «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості по кредитному договорі №20/86604 від 05.02.2008 (а.с. 156).

12.02.2019 ухвалою Святошинського районного суду м. Києва відновлено провадження по цивільній справі №759/11049/16-ц за позовними вимогами ПАТ «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості та призначено до судового розгляду (а.с. 157).

Предметом позовних вимог є - стягнення заборгованості.

Зважаючи на викладене, суддя оцінює подання позивачем ПАТ «Укрсоцбанк» до різних суддів декількох позовних заяв аналогічно тієї, на підставі якої відкрито провадження у справі №759/11049/16-ц як зловживання стороною своїми процесуальними правами, оскільки такі дії вказують на маніпуляцію автоматизованим розподілом справ між суддями.

Частини 3 та 4 ст. 44 ЦПК України визначають, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно із положеннями ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

За вищевикладених обставин суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов підлягає залишенню без розгляду у зв'язку з заявленим до початку розгляду справи по суті клопотанням представника відповідача.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 12, 13, 48, 130, 131, 223, 257, 259, 260, 261, 268, 353, 354 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про залишення без розгляду цивільну справу за позовними вимогами Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості задовольнити.

Цивільну справу за позовними вимогами Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Святошинський районний суд м. Києва до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: О.В. Ул'яновська