ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3284/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" квітня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Заставенко М.О.,

за участю:

секретаря судового засідання - Долі М.А.,

позивача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2018 року ОСОБА_2 звернувся в Дарницький районний суд м. Києва з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтовано тим, що 21.08.1998 року він з відповідачем зареєстрували шлюб. У шлюбі у них ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася донька ОСОБА_4. Життя з відповідачем не склалося через те, що тривалий час між ними були непорозуміння та суперечки, у зв'язку з чим спільне життя стало неможливим, тому з жовтня 2016 року шлюбні відносини були фактично припинені, вони проживають окремо, спільного господарства не ведуть. Спору щодо поділу спільного майна між ними не виникає.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 22.12.2018 року відкрито провадження у справі, ухвалено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

21.02.2019 року ухвалою суду вирішено закінчити підготовче судове засідання та призначити справу до розгляду по суті.

У судовому засіданні позивач заявлені позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, на розподілі судових витрат не наполягав, справу просив розглядати у відсутність відповідача.

Відповідач в судове засідання не з'явилася, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлена належним чином, про що свідчать матеріали справи, однак до суду подала заяву про визнання позову, щодо розірвання шлюбу не заперечувала, справу просила розглядати у її відсутність, у зв'язку з чим, суд ухвалив проводити розгляд даної справи у відсутність відповідача на підставі наявних у справі доказів.

Вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовна заява обґрунтована та така, що підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

З позовної заяви та заяви відповідача про визнання позову вбачається, що внаслідок відсутності порозуміння та розбіжностей у поглядах на життєві і сімейні цінності сторони втратили почуття взаємної любові та поваги і, як наслідок, не ведуть спільне господарство та не проживають разом, як зазначив позивач, з жовтня 2016 року.

Правовими підставами для задоволення позову є відповідні положення сімейного законодавства.

Так, відповідно до положень частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Отже враховуючи, що відповідач безумовно визнала позов і таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наявні підстави для задоволення позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Керуючись статтями 206, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 21.08.1998 року у Лівобережному відділі реєстрації шлюбів м.Києва з філією Державного Центру розвитку сім'ї, про що складено актовий запис №761 між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 - розірвати.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.15 ч. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Заставенко М.О.