Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" квітня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Арапіної Н.Є

з секретарем Юдицьким К.О.,

розглянувши в порядку загального позовного провадженням у відкритому судовому засіданні в залі суду Дніпровського районного суду м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

в с т а н о в и в:

позивач звернулася до суду з позовом до Десятої Київської державної нотаріальної контори про визнання права власності на майно у порядку спадкування за законом. Свої вимоги мотивувала тим, що згідно свідоцтва про право власності на житло від 19 січня 2005 року, виданого Управлінням житлово-комунального господарства Брянківського міськвиконкому квартира АДРЕСА_1, належить на праві власності ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в рівних частках, а саме по 1/2 частині кожному. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_4, після смерті якої відкрилась спадщина, яка складає, зокрема, з Ѕ частини квартири АДРЕСА_1. Спадкова справа була відкрита Брянківською державною нотаріальною конторою та батьком позивача ОСОБА_3, було частково оформлено право власності на спадкове майно, а саме на грошові внески. Однак на Ѕ частину спірної квартири батьком позивача не було оформлено право власності в порядку спадкування. ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3. 21 травня 2018 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори видано ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за законом, після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 на спадкове майно, яке складається з Ѕ частини квартири АДРЕСА_1. Крім того, 21 травня 2018 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину на Ѕ частини квартири АДРЕСА_1. У зв'язку з чим просить визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, на Ѕ частину АДРЕСА_1

Під час підготовчого судового засідання позивач уточнила позовні вимоги та звернулася до суду з позовною заявою до Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом (а.с. 35).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 20 серпня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження.

30 січня 2019 року ухвалою суду витребувано у Десятої Київської державної нотаріальної контори належним чином завірені матеріали спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.

Крім того, 30 січня 2019 року протокольною ухвалою суду підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

01 квітня 2019 року розгляд справи закінчено ухваленням рішення по суті вимог.

Позивач в судове засідання не з'явилася, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшов відзив на позов, відповідно до яких просить розгляд справи проводити за його відсутності та прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

За таких обставин суд вважає за можливе справу по суті розглянути за відсутності позивача та відповідача в судовому засіданні на підставі наявних справі доказів без фіксування судового засідання технічними засобами на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні правовідносини.

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 19 січня 2005 року, виданого Управлінням житлово-комунального господарства Брянківського міськвиконкому квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_3 та членам його сім»ї ОСОБА_4 в рівних частках, а саме на 1/2 частині кожному (а.с.7, 8, 9-10, 11-12).

В квартирі АДРЕСА_1 були зареєстровані ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.11-12).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 (а.с. 13), після смерті якої відкрилася спадщина, зокрема, на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 (а.с. 7).

17 лютого 2009 року державним нотаріусом Стахановської державної нотаріальної контори Пожидаєвою Л.О. видано ОСОБА_3 свідоцтво про право на спадщину за законом, після смерті ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на спадкове майно, яке складається з грошових внесків з нарахованими компенсаційними виплатами, які знаходяться на зберіганні у Територіальному обособленому безбалансовому відділенні Ощадбанку 7512/073 міста Брянки на рахунку НОМЕР_1 у сумі одна тисяча п'ятсот двадцять три гривні дев'ять копійок, в операційній частині Ощадбанку 7512 міста Брянки на рахунку НОМЕР_2 (компенсаційний) у сумі сім гривень тридцять п'ять копійок, на рахунку НОМЕР_4 у сумі дві копійки, на рахунку НОМЕР_3 у сумі одна гривня дев'яносто одна копійка, які належать спадкодавцю на підставі довідки виданої Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України «Філія Брянківське відділення № 7512 від 06 лютого 2009 року за № 15 (а.с. 19).

Згідно п. 3.14 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, який затверджений наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року № 296/5 прийняття і відмова від прийняття спадщини можуть мати місце щодо всього спадкового майна. Спадкоємець не вправі прийняти одну частину спадщини, а від іншої частини відмовитись. Спадкоємець, який прийняв частину спадщини, вважається таким, що прийняв усю спадщину.

Отже, оскільки 17 лютого 2009 року державним нотаріусом Стахановської державної нотаріальної контори Пожидаєвою Л.О. видано ОСОБА_3 свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, на частину спадкового майна, а саме на грошові внески, тому суд приходить висновку, що ОСОБА_3 вважається такими, що прийняв спадщину на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1.

За встановлених обставин ОСОБА_3 мав право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 (а.с.14).

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті ( ст. 1223 ЦК України).

Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив та батьки спадкодавця.

Позивач є спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 18).

09 серпня 2016 позивач звернулася до Десятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 55).

Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Згідно положень пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, в установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно частинам 1 та 10 статті 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім'я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо. Свідоцтво про право на спадщину видається після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених частиною другою статті 1270 і статтею 1276 Цивільного кодексу України, - не раніше зазначених у цих статтях строків.

21 травня 2018 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори видано ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 на спадкове майно, яке складається з Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 (а.с. 84).

Крім того, 21 травня 2018 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину на Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 через відсутність реєстрації права власності 1/12 частини спадкового майна (а.с.87).

Як передбачено п.4.18 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, який затверджений наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року № 296/5, якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки),нотаріус вимагає, крім правовстановлюючого документа, витяг з Реєстру прав власності. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об'єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Частиною 3 статті 3 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01 липня 2004 року передбачено, що право на нерухоме майно та їх обтяження, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

Відповідно до частини 4 статті 3 цього Закону права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав та їх обтяжень була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав та їх обтяжень діяло законодавство, що не передбачало обов'язкової реєстрації таких прав та їх обтяжень.

За життя спадкодавець не зареєстрував належне йому нерухоме майно відповідно до норм діючого законодавства.

У теперішній час оформити право власності на спірну квартиру є неможливим у зв'язку зі смертю ОСОБА_3.

Згідно ч.4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Згідно зі статтею 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Виходячи з викладеного, суд вважає доведеним наявність правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом повністю: визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1.

Керуючись ст.ст. 25, 392, 1217, 1218, 1223, 1233, 1261, 1296 ЦК України, Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", Законом України «Про нотаріат», п. 23 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року № 296/5, ст.ст. 12, 13, 81, 89, 133, 141, 247, 259, 263, 264-265, 273, 354 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 11 квітня 2019 року.

Суддя Н.Є.Арапіна