Постанова

Іменем України

10 квітня 2019 року

м. Київ

справа № 750/2262/18-ц

провадження № 61-46474св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач),

суддів: Білоконь О. В., Гулька Б. І., Синельникова Є. В., Черняк Ю. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1,

відповідачі: об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Власник-24», Чернігівська міська рада,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 21 травня 2018 року у складі судді Карапути Л. В. та постанову Апеляційного суду Чернігівської області від 25 вересня 2018 року у складі колегії суддів: Губар В. С., Кузюри Л. В., Онищенко О. І.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Власник-24» (далі - ОСББ «Власник-24»), Чернігівської міської ради про визнання рішення установчих зборів недійсним.

Позовна заява мотивована тим, що з грудня 2003 року він проживає у будинку АДРЕСА_1, є власником квартири № 147. ОСББ «Власник-24» створено усупереч вимогам статті 6 Закону України «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку», статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» та порушує його права, як власника квартири у цьому будинку, оскільки повідомлення про проведення установчих зборів в письмовому вигляді йому не вручалось та поштою не надсилалось, жодним іншим способом його не було повідомлено про час, місце проведення та порядок денний установчих зборів.

Вважав, що був позбавлений можливості брати участь в установчих зборах та не міг скористатись своїми правами при ухваленні рішень стосовно створення ОСББ «Власник-24» та самому бути обраним до них, брати участь у визначенні щомісячного внеску на утримання будинку і споруд та прибудинкових територій, висловлювати свої пропозиції, зауваження.

Зазначав, що для проведення установчих зборів ОСББ «Власник-24», які відбулися 21 травня 2016 року, не було кворуму, а тому установчі збори об'єднання співвласників багатоквартирного будинку не мали права приймати рішення з усіх питань порядку денного і всі вони є нечинними.

Листок письмового опитування співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1, які не голосували на установчих зборах 21 травня 2018 року, він заповнював, проте точної дати складання не пам'ятає і цей лист не замінює обов'язку повідомити його про дату проведення установчих зборів.

Ураховуючи викладене, ОСОБА_1, уточнивши позовні вимоги, просив суд визнати недійсним рішення установчих зборів ОСББ«Власник-24», оформлене протоколом від 21 травня 2016 року № 1.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Деснянського районного суду м. Чернігова від 21 травня 2018 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову ОСОБА_1, суд першої інстанції виходив із того, що позивач підписав лист-опитування щодо питань, які були зазначені у порядку денному, не довів, що він не був присутнім на зборах, які саме його права порушені відповідачем і яким чином вони можуть бути відновлені шляхом визнання нечинним рішення установчих зборів ОСББ «Власник-24». Тобто ОСОБА_1 не довів тих обставин, на які посилався як на підставу позовних вимог, не надав доказів в обґрунтування позовних вимог, не спростував тих обставин, на які посилався представник відповідача в обґрунтування своїх заперечень.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Апеляційного суду Чернігівської області від 25 вересня 2018 рокуапеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 21 травня 2018 рокузалишено без змін.

Апеляційний суд, залишаючи рішення суду першої інстанції без змін, погодився з висновком районногосуду і зазначив, що ОСББ «Власник-24» створено та зареєстровано з дотриманням порядку, передбаченого Законом України «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку»; обрано правління Об`єднання та ревізійну комісію, затверджено статут ОСББ «Власник-24», реєстрація юридичної особи здійснена у встановленому законом порядку з урахуванням результатів голосування та не встановлено порушень прав, свобод чи інтересів позивача ОСОБА_1 з урахуванням вимог законодавства щодо створення об'єднання співвласників багатоквартирного будинку. А допущені порушення процедури створення ОСББ є незначними і не впливають на легітимність установчих зборів.

Крім того, інші співвласники багатоквартирного будинку № АДРЕСА_1 з позовами про визнання недійсним рішення установчих зборів ОСББ «Власник-24» до суду не звертались.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У жовтні 2018 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року відкрито касаційне провадження в указаній справі і витребувано цивільну справу № 750/2262/18-ц з Деснянського районного суду м. Чернігова.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У листопаді 2018 року справа надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 18 березня 2019 року справу за позовом ОСОБА_1 до ОСББ «Власник-24», Чернігівської міської ради про визнання рішення установчих зборів недійсним призначено до розгляду в складі колегії з п'яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що суди попередніх інстанцій не врахували порушення порядку повідомлення його, як співвласника квартири АДРЕСА_1, про проведення установчих зборів та порядку прийняття рішення щодо створення ОСББ «Власник-24», передбачених статтею 6 Закону України «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку» та частиною восьмою статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», чим порушено його права та законні інтереси.

Доводи осіб, які подали відзив на касаційну скаргу

У листопаді 2018 року Чернігівська міська рада подала до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу, в якому зазначено, що оскаржувані судові рішення є законними і обґрунтованими, суди правильно застосували норми матеріального та процесуального права відповідно до встановлених фактичних обставин справи, дали належну правову оцінку доказам, наданим сторонами.

У грудні 2018 року ОСББ «Власник-24» подало до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу, в якому зазначено, що оскаржувані судові рішення є законними і обґрунтованими, суди правильно застосували норми матеріального та процесуального права відповідно до встановлених фактичних обставин справи, дали належну правову оцінку доказам, наданим сторонами.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

ОСОБА_1 є власником 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 17 грудня 2003 року (а.с. 6).

З метою створення об'єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1, 21 травня 2016 року були проведені установчі збори.

На засіданні, згідно з порядком денним, прийнято рішення про обрання Голови зборів та Секретаря зборів, Лічильної комісії зборів; створення об'єднання співвласників багатоквартирного будинку, розгляд та затвердження його назви; затвердження статуту об'єднання; вибори правління об'єднання; визначення розміру щомісячних внесків (тарифу на послуги); вибори ревізійної комісії об'єднання; прийняття рішень про обрання уповноваженої особи (осіб) співвласників згідно із Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»; надання повноважень щодо підписання протоколу та інших документів установчих зборів обєднання, Статуту об'єднання та державної реєстрації об'єднання.

21 травня 2016 року було проведено установчі збори співвласників багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1, які оформлено Протоколом № 1 (а.с. 7-9).

Згідно з указаним протоколом загальна кількість співвласників (власників квартир та нежитлових приміщень) - 444 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення загальною площею 15 290,33 кв. м, у зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласники квартир та нежитлових приміщень в кількості 135 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення загальною площею 4 597,79 кв. м, що складає 29,5 %.

У письмовому опитуванні взяли участь особисто та/або через представників співвласники квартир та нежитлових приміщень в кількості 135 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення загальною площею 4 597,79 кв. м, що складає 30,4 %.

Додатком № 3 до протоколу установчих зборів від 21 травня 2016 року є листи письмового опитування власників квартир з питань, пов'язаних зі створенням об'єднання співвласників багатоквартирного будинку, якими суб'єкти власності письмово висвітлили свою позицію згідно запропонованих («за» чи «проти») питань, розглянутих установчими зборами.

Про проведення установчих зборів об'єднання співвласників багатоквартирного будинку мешканців будинку було сповіщено через об'яви-повідомлення, які були розміщені у кожному під'їзді будинку.

Зазначене суди вважали достатнім доказом повідомлення, у тому числі і позивача, про проведення установчих зборів для створення ОСББ.

У матеріалах справи наявний листок письмового опитування співвласників багатоквартирного будинку № АДРЕСА_1, які не голосували на установчих зборах 21 травня 2016 року, заповнений позивачем ОСОБА_1 (а.с. 49-51), тобто позивач погодився з усіма пунктами порядку денного установчих зборів і у судовому засіданні позивач підтвердив, що саме він підписав цей листок.

Зазначений листок опитування ОСОБА_1 складений 26 травня 2016 року та містить відповіді ОСОБА_1 на усі питання порядку денного установчих зборів співвласників.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої та п'ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону судові рішення не відповідають.

Згідно зі статтею 385 ЦК України власники квартир для забезпечення експлуатації багатоквартирного житлового будинку, користування квартирами та спільним майном житлового будинку можуть створювати об'єднання власників квартир (житла).

Таке об'єднання може бути створено також власниками житлових будинків.

Об'єднання власників квартир, житлових будинків є юридичною особою, яка створюється та діє відповідно до статуту та закону.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна; співвласники багатоквартирного будинку - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.

Згідно з частинами першою, третьою, четвертою статті 4 Закону України «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку» об'єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов'язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

В одному багатоквартирному будинку може бути створено тільки одне об'єднання. Власники квартир та нежитлових приміщень у двох і більше багатоквартирних будинках, об'єднаних спільною прибудинковою територією, елементами благоустрою, обладнанням, інженерною інфраструктурою, можуть створити одне об'єднання.

Основна діяльність об'єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов'язань, пов'язаних з діяльністю об'єднання.

Створення об'єднання співвласників багатоквартирного будинку та скликання і проведення установчих зборів об'єднання урегульовано статтею 6 Закону України «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку», так об'єднання може бути створено лише власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (багатоквартирних будинках).

Для створення об'єднання скликаються установчі збори.

Скликання установчих зборів здійснюється ініціативною групою, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежилих приміщень.

Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.

Установчі збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників.

Якщо в результаті проведення установчих зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів «за» або «проти», встановленої частиною дев'ятою цієї статті, проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на установчих зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення установчих зборів. Якщо протягом зазначеного строку необхідну кількість голосів «за» не набрано, рішення вважається неприйнятим.

Письмове опитування під час установчих зборів об'єднання проводиться в порядку, передбаченому Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку».

Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення установчих зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування («за» чи «проти»).

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників. Установчі збори приймають рішення про створення об'єднання і затверджують його статут.

Державна реєстрація об'єднання (асоціації) проводиться у порядку, встановленому законом для державної реєстрації юридичних осіб. Об'єднання (асоціація) вважається утвореним з дня його державної реєстрації.

Установчі документи об'єднання підписує голова установчих зборів або інша уповноважена зборами особа.

Відповідно до частин четвертої, п'ятої статті 10 Закону України «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку» повідомлення про дату та місце проведення зборів співвласників має бути вручено не пізніше ніж за 10 днів до дати проведення зборів у письмовій формі кожному співвласникові під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку, а також має бути розміщено у загальнодоступному місці при вході до кожного під'їзду багатоквартирного будинку.

Повідомлення про проведення зборів співвласників має містити інформацію про ініціатора проведення таких зборів, дату, місце та час їх проведення, порядок денний. До повідомлення про проведення зборів співвласників можуть додаватися додаткові матеріали або інформація, що будуть розглядатися на зборах.

Указана норма права імперативно визначає порядок і спосіб повідомлення власників: форма повідомлення обов'язково письмова; повідомляється кожен власник; таке повідомлення вручається власнику або під розписку, або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом).

Зазначений висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною у постановах Великої Палати Верховного Суду: від 18 квітня 2018 року у справі № 904/2796/17 (провадження № 12-26гс18), від 18 вересня 2018 року у справі № 916/782/17 (провадження № 12-116гс18).

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).

У частині другій статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з частиною першою статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Проте суди, розглядаючи справу, не перевірили, а відповідач не спростував, чи був ОСОБА_1 належним чином, відповідно до вищевказаних норм закону, повідомлений про дату та місце проведення зборів співвласників.

Крім того, суди не дослідили питання юрисдикційності спору з урахуванням суті заявлених позовних вимог.

При новому розгляді справи суд має звернути увагу на висновки, викладені Великою Палатою Верховного Суду України у справі № 462/2646/17 (провадження № 1-1272апп18) від 06 лютого 2019 року, і з урахуванням суті позовних вимог визначитись з предметною підсудністю справи.

Таким чином, у порушення статей 89, 263-264, 382 ЦПК України суди на зазначені вище положення закону уваги не звернули, не перевірили юрисдикційність спору, не з'ясували належним чином фактичних обставин справи щодо заявлених вимог, які правовідносини сторін випливають з установлених обставин та яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин, не дослідили та не надали належної правової оцінки наявним у справі доказам, що має суттєве значення для правильного вирішення спору, і дійшли передчасного висновку про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1

При цьому посилання судів, що такі порушення процедури створення ОСББ є незначними не відповідають вимогам законодавства, яке регулює створення ОСББ.

Відповідно до пункту 1 частини третьої та четвертої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази.

Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом. У всіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.

За таких обставин оскаржувані судові рішення не відповідають вимогам статті 263 ЦПК України та ухвалені з порушенням норм процесуального права, що в силу пункту 1 частини третьої та четвертої статті 411 ЦПК України є підставою для їх скасування з передачею справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв'язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

Ураховуючи скасування судових рішень, беручи до уваги вимоги статті 141 ЦПК України, з ОСББ «Власник-24» та Чернігівської міської ради на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір, сплачений за подання касаційної скарги, у розмірі 1 409,60 грн.

Керуючись статтями 400, 409, 411, 416, 418, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палатиКасаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 21 травня 2018 року та постанову Апеляційного суду Чернігівської області від 25 вересня 2018 рокускасувати, справу передатина новий розгляд до суду першої інстанції.

Стягнути з об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Власник-24» та Чернігівської міської радина користь ОСОБА_1 судовий збір, сплачений за подання касаційної скарги, по 704,80 грн (сімсот чотири грн 80 коп.) з кожного.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді: О. В. Білоконь

Б. І. Гулько

Є. В. Синельников

Ю. В. Черняк