Справа № 589/4218/18
Провадження № 2/589/581/19
19 березня 2019 року
Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:
головуючого судді Курбанової А.Р.,
за участю секретаря судового засідання Ніколаєнко В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
02 жовтня 2018 року позивач звернувся до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з позовом до ОСОБА_2 про визнання відповідача такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 . В обгрунтування позову посилається на те, що він є власником вказаної квартири. Дана квартира придбана позивачем за договором купівлі-продажу квартири від 24.11.2017 року, укладеним з ОСОБА_3 На момент укладення вказаного договору відповідач вже була зареєстрована в квартирі АДРЕСА_1 , але як до укладення договору купівлі-продажу квартири, так і весь час після його укладення фактично не проживає, відсутні також у квартирі будь-які її речі. Посилаючись на те, що реєстрація відповідача створює перешкоди позивачу у реалізації його права власності, позивач звернувся до суду із даним позовом.
В судове засідання позивач не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, у якій також наполягає на задоволенні позову, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач, належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, у судове засідання повторно не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, із заявою про розгляд справи у її відсутності до суду не зверталася, відзиву не надала.
З урахуванням викладеного, в судовому засіданні 19 березня 2019 року ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області у відповідності із ч. 4 ст. 223, 280, 281 ЦПК України постановлено провести заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про необхідність задоволення позовних вимог з огляду на наступне.
Позивач є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири, укладеним 24.11.2017 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , відповідно до якого ОСОБА_3 продав, а позивач придбав квартиру АДРЕСА_1 . Право власності зареєстровано за позивачем 24.11.2017р. /а.с. 7-8, 9/.
Згідно з довідками, виданими Воронізькою селищною радою від 11.09.2018 за №3610, а також від 08.02.2019р. № 556, у квартирі АДРЕСА_1 зареєстрована також ОСОБА_2 /а.с.10, 37/.
З акту про не проживання особи за місцем реєстрації від 10.12.2017р. вбачається, що відповідач по справі не проживає у квартирі АДРЕСА_1 /а.с. 14/.
Конституцією (ст. 41) та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст.ст. 316, 317, 319, 321 ЦК України).
У пункті 33 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 07.02.2014 № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» зазначено, що відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності (законного володіння).
Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст.ст. 16, 386, 391 ЦК України. Об`єктом власності особи може бути, зокрема, житло - житловий будинок, садиба, квартира (ст.ст. 379, 382 ЦК України).
В даному випадку, відповідач була зареєстрована у спірній квартирі за згоди колишнього власника та її право користування цією квартирою є сервітутним.
Згідно з ч. 2 ст. 406 ЦК України сервітут може бути припинений за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення.
У справі судом встановлено, що позивач є власником спірної квартири, відповідач спільно з власником квартири ніколи не проживала, спільним побутом не була пов`язана; була зареєстрована у спірному житлі за згоди колишнього власника.
За таких обставин суд приходить до висновку про те, що право відповідача на користування чужим майном (спірною квартирою) підлягає припиненню на вимогу власника цього майна відповідно до положень частини другої статті 406 ЦК України.
Вказана позиція суду відповідає правовій позиції ВСУ, викладеній у постанові від 15 травня 2017р. у справі № 6-2931цс16.
З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню.
Разим з тим, відповідно до ст. 141 ЦПК України та п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з відповідача підлягає стягненню на користь держави судовий збір в сумі 704 грн. 80 коп., від оплати якого позивача звільнено вказаним Законом.
Керуючись ст.ст. 16, 316, 317, 319, 321, ч. 2 ст. 406 ЦК України, ст.ст. 4, 5, 12, 76-81,83, 141, 223, 258, 259, 263-268, 280-282 ЦПК України, суд, -
Визнати ОСОБА_2 / ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , такою, що втратила право користування житлом, а саме: квартирою АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 / ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 на користь держави судові витрати зі сплати судового збору в сумі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суду Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в апеляційному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області А.Р.Курбанова