гСправа № 358/470/19 Провадження № 2/358/351/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2019 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Тітова М.Б.

за участю:

секретаря судового засідання Зеленько О.Д.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі, без фіксування технічними засобами відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Богуславської міської ради Київської області, третя особа - ОСОБА_2, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом, в якому просить визначити їй як спадкоємцю за законом, згідно ч. 1 ст. 1266 ЦК України, додатковий строк тривалістю в два місяці для подання до Богуславської районної державної нотаріальної контори Київської області заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті спадкодавця ОСОБА_3, яка померла 07 січня 2016 року.

В обгрунтування своїх вимог позивачка посилається на те, що 07 січня 2016 року в м.Богуслав Київської області померла її баба ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 12 січня 2016 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Богуславського районного управління юстиції у Київській області.

Після смерті спадкодавця ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне померлій спадкове майно, а саме: двокімнатну квартиру, що знаходиться в м. Богуслав по вул. Миколаївській (бувша Леніна) АДРЕСА_1.

Позивачка зазначає, що її батько ОСОБА_4 був єдиним сином спадкодавця ОСОБА_3, але він помер 14 лютого 2012 року. Тому спадкоємцями на все спадкове майно померлої спадкодавця за законом згідно ч. 1 ст.1266 Цивільного кодексу України на момент відкриття спадщини та на даний час є: онука спадкодавця - ОСОБА_1 та внук спадкодавця - ОСОБА_2.

З метою оформлення своїх спадкових прав позивачка звернулася до Богуславської районної державної нотаріальної контори Київської області з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті спадкодавця ОСОБА_3, але їй було відмовлено у прийнятті такої заяви та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, постільки нею пропущений строк для прийняття спадщини, передбачений ч.1 ст. 1270 Цивільного кодексу України, що підтверджується постановою державного нотаріуса Богуславської районної державної нотаріальної контори Київської області від 26.02.2019 року.

Інший спадкоємець за законом - внук спадкодавця ОСОБА_2 не виявив бажання прийняти спадщину та не звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Позивачка вказує на те, що строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, оскільки після смерті її батька на неї та на її матір лягли турботи по догляду за їхньою бабою, яка вже потребувала стороннього догляду. Цей догляд вони здійснювали на протязі 4 років і хоча у баби було власне житло їм доводилось забирати її та доглядати в себе вдома. Передчасна смерть її батька та тривалий догляд за бабою підірвали здоровя її матері.

Після смерті баби, у звязку із погіршенням стану здоровя матері, вона була психологічно пригнічена та емоційно виснажена. В березні 2016 року вона звернулася до Богуславської державної нотаріальної контори з приводу оформлення права на спадщину, що відкрилася після смерті баби. Вона прийшла з необхідними документами і нотаріус, ознайомившись із ними, пояснила їй подальший порядок оформлення спадщини. Однак, через свій пригнічений емоційний стан вона проявила неуважність. На прийомі у нотаріуса вона взнала, що спадщину оформляють не раніше ніж через шість місяців після смерті спадкодавця, але після закінчення цих шести місяців, період оформлення спадщини часовими рамками не обмежується. Вона помилково вважала, що після її візиту з необхідними документами до нотаріуса, та ознайомлення з ними нотаріуса, спадкова справа заведена і їй необхідно чекати поки мине шість місяців. Вона упустила необхідність подання окремої заяви про прийняття спадщини. Помилково вважала, що якщо вони вирішили оформляти всю спадщину на неї одну, то в звязку з відсутністю будь-якого спору між спадкоємцями, вона, як єдиний спадкоємець що залишається, зможе без проблем оформити спадщину, коли мине шестимісячний строк.

Відразу після закінчення шестимісячного строку вона не зверталася за оформленням спадщини, оскільки в цей період більше переймалася здоровям матері та була обмежена щодо фінансової спроможності покрити витрати на оформлення спадщини. До нотаріуса вона повторно звернулася лише після закінчення курсу лікування матері після операції та її відносного одужання.

Жодних заяв про прийняття спадщини за вказаним спадкодавцем від інших осіб подано не було, про що свідчить відсутність відкритої спадкової справи.

Позивачка ОСОБА_1А подала до суду заяву, в якій просить справу розглянути без її участі, а також зазначила, що позов підтримує.

Відповідач свого представника в судове засідання не направив, однак надіслав до суду заяву, в якій позов визнав та просив розглянути справу без його представника.

Третя особа ОСОБА_2 подав до суду заяву, в якій позов визнав та просив розглянути справу без його участі.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого судового засідання.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши письмові докази надані позивачкою, суд вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

7 січня 2016 року у віці 86 років померла спадкодавець ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 12 січня 2016 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Богуславського районного управління юстиції у Київській області.

Позивачка ОСОБА_1 у відповідності до ч. 1 ст.1266 ЦК України являється спадкоємцем за законом після смерті своєї баби ОСОБА_3, яка померла 7 січня 2016 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть спадкодавця, та копією свідоцтва про народження позивачки та її батька, і свідоцтва про укладення шлюбу.

У відповідності до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до Богуславської районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після спливу шести місяців з дня відкриття спадщини, а саме в лютому 2019 року.

Постановою державного нотаріуса Богуславської районної державної нотаріальної контори від 26.02.2019 року позивачці ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3, яка померла 7 січня 2016 року, оскільки пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини визначений ст. 1270 ЦК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Зважаючи на поважність причин, на які вказує позивачка, що підтверджено відповідними доказами, а саме копією медичної карти амбулаторного хворого ОСОБА_5, суд вважає, що є підстави для визначення позивачці додаткового строку для подання нею заяви до Богуславської районної державної нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Визнання відповідачем предявленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому заявлений позивачем позов підлягає задоволенню.

Згідно положень ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Аналогічне положення щодо повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, також передбачено ч. 3 ст. 7 Закону України про судовий збір.

Оскільки відповідачем позов визнано під час підготовчого судового засідання до початку розгляду справи по суті, позивачці необхідно повернути з державного бюджету 50% відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, що становить 384 гривні 20 копійок.

З урахуванням вищевикладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 11, 200, 206, 263, 264, 265 ЦПК України, ст.ст. 1266, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий двомісячний строк, після набрання рішенням законної сили, для подання нею до Богуславської районної державної нотаріальної контори Київської області заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3, яка померла 07 січня 2016 року у віці 86 років в м. Богуслав Київської області.

Зобов'язати Управління Державної казначейської служби України у Богуславському районі Київської області, , що розташоване за адресою: Київська обл., м. Богуслав, вул. Франка, 4 повернути позивачці ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, з державного бюджету 50% відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову 30.03.2019 згідно квитанції № 1 на р/р 0080, МФО 899998, в ТВБВ 10026/644 філії ГУ по м.Києву та Київській області АТ "Ощадбанк ", що становить 384 гривні 20 копійок.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий: суддя ОСОБА_6