Справа № 127/5020/19
Провадження № 2/127/691/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.04.2019 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого судді Федчишена С.А.,

при секретарі Підвисоцькій О.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Вінницької міської ради за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Вінницької міської ради за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом. Позов мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4. Спадкодавець, ОСОБА_4 проживав до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1. Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 Право власності на квартиру в цілому також на правах спільної сумісної власності володіють вдома померлого ОСОБА_5 та син ОСОБА_1. Право власності набуте згідно договору міни від 31.01.1996 року. Спадкоємці першої черги ОСОБА_5 та ОСОБА_1 прийняли спадщину та вступили у володіння зазначеним спадковим майном. На час відкриття спадщини спадкоємці постійно проживали разом зі спадкодавцем за адресою: АДРЕСА_1. Спадкоємці активно допомагали ввести спільне господарство та доглядали за спадкодавцем оскільки він потребувала стороннього догляду в зв'язку з тяжко хворою. Вирішення питання про прийняття та оформлення у нотаріально порядку не можливе оскільки спадкоємцями було пропущено шести місячний термін для подання відповідної заяви. Термін було пропущено в зв'язку з погіршенням стану здоров'я дружини (матері) після смерті чоловіка. Просить поновити строк для прийняття спадщини та визнати за ОСОБА_1 (код НОМЕР_1) право власності в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 на 1/3 частини квартири АДРЕСА_1

Ухвалою суду від 26.02.2019 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

20.03.2019 року ухвалою суду до участі в справі в якості третіх осіб без самостійних вимог залучено ОСОБА_2 та ОСОБА_3

Ухвалою суду від 08.04.2019 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду.

В судовому засіданні позивач та його представник - адвокат Савчук М.В, позов підтримали просили задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнала, заперечувала щодо його задоволення.

Треті особи в судове засідання не з'явились надали суду заяви про розгляд справи у їх відсутність, позов визнають, не заперечують щодо його задоволення.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову, з наступних підстав.

При розгляді справи судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що згідно договору міни квартири від 31.01.1996року ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_1 міняють належну їм квартиру АДРЕСА_2 на належну ОСОБА_3, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 квартиру АДРЕСА_1 (а.с.21).

ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_4 (а.с.14).

Згідно відповіді Першої вінницької державної нотаріальної контори від 13.03.2019року №1010/01-16 в Спадковому реєстрі відомості про наявність спадкової справи після смерті ОСОБА_4, відсутні (а.с.38).

Відповідно до ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Згідно до ч.1 ст. 1223 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 ОСОБА_1 є сином ОСОБА_4 (а.с.17).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1220, частина третя статті 1223, частина перша статті 1270 ЦК України).

Згідно до ч.1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з постановою Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15, передбачає, що, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Перевіряючи доводи сторін, суд виходить з того, що, згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України поважними обставинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України в редакції, чинній на час розгляду справи, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи та витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За змістом ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Реалізація принципу змагальності в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією (ст. 129 Конституції України), що передбачено і ст. 12 ЦПК України.

На суд покладається обов'язок розгляду цивільної справи в межах заявлених сторонами вимог на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, ОСОБА_1 посилався на погіршення стану здоров'я дружини (матері) після смерті чоловіка.

Проте, погіршення стану здоров'я було у ОСОБА_3 - матері позивача, а не у самого позивача. Крім того, доказів погіршення стану здоров'я суду не надано. Щодо причин неможливості направлення заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори поштою, позивачем нічого не вказано.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням викладеного вище, суд не вбачає підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки під час розгляду справи позивачем та його представником не було надано суду доказів, що причини пропуску шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини є поважними, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами, а крім того з дня відкриття спадщини сплинуло більше 3 років.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Докази, які беруться до уваги судом при визначенні поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, відповідно до вимог ст. 77 ЦПК України, переважно письмові докази, а саме - довідки медичних установ про стан здоров'я та проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості щодо обставин, які перешкоджали зверненню спадкоємця до нотаріальної контори в строки встановлені ст. 1270 ЦК України.

Отже, позивачем ОСОБА_1 суду не надано доказів на підтвердження поважності пропуску ним шестимісячного строку для прийняття спадщини з моменту відкриття спадщини після смерті батька ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та не надано доказів того, що він був позбавлений можливості звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, а його вимоги не ґрунтуються на доказах у справі.

Щодо вимог позивача про визнання за ним права власності в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 на 1 /3 частини квартири АДРЕСА_1, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

В силу п. 11 ч. 1 ст. 346 ЦК України право власності припиняється у разі смерті власника.

Виходячи із змісту ст. 392 ЦК України право власності встановлюється в судовому порядку, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Судом звертається увага позивача, що відповідно до ч.1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Будь-які докази щодо прийняття позивачем у визначений шестимісячний строк спадщини в матеріалах справи відсутні. При цьому позивач визнає ту обставину, що не звернувся вчасно з відповідною заявою до органів нотаріату.

Частиною 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом вимога про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задоволенню не підлягає, оскільки не доведено поважності причин пропуску такого строку.

Також в матеріалах справи відсутні будь-які відомості щодо письмової згоди іншого спадкоємця, який прийняв спадщину, на подання позивачем заяви про прийняття спадщини нотаріусу, як це передбачено ч.2 ст. 1272 ЦК України.

Відповідно до ст. ст. 1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець за законом чи за заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивачем не надано доказів того, що він на час відкриття спадщини проживав постійно із спадкодавцем, оскільки з довідки ТОВ «ЖЕО» від 24.07.2018року № 2100 вбачається, що з померлим ОСОБА_4 на день його смерті була зареєстрована та проживала ОСОБА_2, а тому суд приходить до висновку, що він не прийняв спадщину.

Крім того, спадкоємцями після смерті ОСОБА_4 є його дружина - ОСОБА_2 та син - ОСОБА_3, які також є спадкоємцями спадково майна, а саме 1 /3 частки квартири АДРЕСА_1 Доказів про добровільну відмову від прийняття спадщини ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь позивача - ОСОБА_1 суду не надано.

Відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу, який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу.

За таких обставин, суд не знаходить підстав для задоволення позовних вимог.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 2-5, 9-10, 12, 28, 131, 223, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Вінницької міської ради за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом - відмовити.

Судові витрати залишити за позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. В разі проголошення вступної та резолютивної частини, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повне судове рішення складено 22.04.2019року.

ОСОБА_1, АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_1.

Вінницька міська рада, м. Вінниця, вул. Соборна, 59, .

ОСОБА_2, АДРЕСА_1.

ОСОБА_3, АДРЕСА_2.

Суддя: