РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення апеляційної скарги

"23" травня 2019 р.

м. Рівне

Справа № 559/373/19

Провадження № 22-ц/4815/839/19

Рівненський апеляційний суд у складі судді Гордійчук С. О., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дубенського міськрайонного суду Рівненської області від 11 березня 2019 року справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особа ОСОБА_2 , Перша Дубенська державна нотаріальна контора про встановлення факту прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Рівненського апеляційного суду від 13 травня 2019 року апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Дубенського міськрайонного суду Рівненської області від 11 березня 2019 року залишена без руху.

Установлено строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення ухвали.

14 травня 2019 року примірник ухвали надіслано ОСОБА_1 за адресою, вказаною в апеляційній скарзі, але остання повернута суду з відміткою «про повернення за закінченням терміну зберігання». Крім того, поштарем вказано, що будинок закритий.

Іншої адреси ОСОБА_1 у матеріалах справи не має.

Таким чином, станом на 23 березня 2019 року скаржник не усунув недоліки, про які зазначено в ухвалі суду про залишення апеляційної скарги без руху.

У статті 356 ЦПК законодавець закріпив вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Аналіз частин першої, другої, третьої статті 185 ЦПК зумовлює висновок, що суддя апеляційної інстанції, установивши, що апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог ст. 356 ЦПК, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє особу, яка подала апеляційну скаргу, і надає їй строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення особі ухвали. Якщо ж особа, яка подала апеляційну скаргу, відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 356 ЦПК апеляційна скарга вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше вона вважається неподаною і повертається особі, яка подала апеляційну скаргу.

Відповідно до частин другої, сьомої статті 357 ЦПК України про залишення апеляційної скарги без руху або повернення скарги суддя-доповідач постановляє ухвалу.

Таким чином, саме звернення особи до суду з апеляційною скаргою не спричиняє безумовного відкриття апеляційного провадження у справі та початку стадії апеляційного провадження. Адже суддя, відкриваючи апеляційне провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала апеляційну скаргу, порядку здійснення права на звернення до суду апеляційної інстанції (умови реалізації права на звернення до суду апеляційної інстанції). Процесуальним наслідком недотримання заявником умов реалізації права на звернення до цього суду з апеляційною скаргою є залишення скарги без руху або її повернення в разі неусунення недоліків.

З огляду на викладене суддя апеляційної інстанції може вирішити питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Таким чином, здійснивши аналіз норм законодавства, можна зробити висновок, що як суд апеляційної інстанції, так і особа, яка подала апеляційну скаргу, наділені низкою процесуальних прав та обов`язків. Зокрема, у разі подання особою апеляційної скарги, оформленої з порушенням вимог ст. 356 ЦПК України або без сплати судового збору за подання такої скарги, суддя зобов`язаний постановити ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху із зазначенням її недоліків. Проте законодавець не покладає на суд апеляційної інстанції обов`язку повторно постановити ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху в разі повернення листа з такою ухвалою у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

Ухвала Рівненського апеляційного суду від 13 травня 2019 року в справі № 559/373/19 зареєстровано в Єдиному державному реєстрі судових рішень 14 травня 2019 року та оприлюднена 14 травня 2019 року, перебуває є у вільному доступі та будь-яка особа, яка цікавиться ходом розгляду справи, у тому числі скаржник мав можливість з нею ознайомитися та усунути недоліки апеляційної скарги.

Частиною 2 ст.43 ЦПК України передбачено, що учасники справ зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та виконувати інші процесуальні обовязки, визначені законом або судом.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися своїми процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з врахуванням обставин має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 1, 3 ст. 44 ЦПК України).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Ураховуючи, що ОСОБА_1 недоліки апеляційної скарги не усунула, апеляційну скаргу слід вважати неподаною та повернути заявнику.

Керуючись ст. 185, ст. 357 ЦПК України, апеляційний суд

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дубенського міськрайонного суду Рівненської області від 11 березня 2019 року вважати неподаною і повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили негайно і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її прийняття.

Суддя Рівненського

апеляційного суду С.О. Гордійчук