Провадження №2/201/1377/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

16 травня 2019 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Федоріщева С.С.,

при секретарі Разумняк К.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків,

ВСТАНОВИВ:

Представник АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків.

В обґрунтування позовних вимог, з урахуванням уточнень, представник позивача зазначив, що 23 серпня 2016 року при проведенні технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок за адресою: АДРЕСА_1 було виявлене самовільне підключення зі зміною схеми підключення шляхом накиду на ввідні клеми поверхового електричного щита з метою безоблікового користування електроенергією, про що був складений акт про порушення правил користування електричною енергією № 122126 від 23 серпня 2016 року. За вказаним актом здійснено нарахування вартості електричної енергії не врахованої внаслідок порушення у сумі 6798 грн. 67 коп. В уточненій позовній заяві, поданій представником позивача 21 березня 2019 року, зазначено, що станом на 21 березня 2019 року відповідачами сплачено 1200 грн., у зв`язку з чим позивач просив стягнути з відповідачів 5598 грн. 67 коп. і судові витрати у справі.

Представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав в повному обсязі, не заперечував проти заочного розгляду справи.

Відповідачі в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки не повідомили.

Зважаючи на ці обставини, суд керується ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), яка згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, та яка визначає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад, строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання). Зазначене є завданням цивільного судочинства та кримінального провадження (стаття 1 ЦПК, стаття 2 КПК). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.п. 40, 41, 42 та ін.). У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ст. 280, 281, 282 ЦПК України ухвалити у справі заочне рішення суду в судовому засіданні за відсутності сторін та без фіксування процесу технічними засобами відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що відповідачі ОСОБА_1 і ОСОБА_2 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 24, 25).

За зазначеною адресою позивачем відкрито особовий рахунок НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_2 (а.с. 33).

23 серпня 2016 року під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідачів за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення ст. 27 ЗУ «Про електроенергетику»: виявлене самовільне підключення зі зміною схеми підключення шляхом накиду на ввідні клеми поверхового електричного щита з метою безоблікового користування електроенергією, про що складений акт Н № 122126 про порушення (а.с. 7, 9).

Відповідно до п.53 Правил користування електричною енергією для населення на підставі акту енергопостачальник має право визначити величину збитків завданих йому протиправними діями споживача.

Розрахунок завданих збитків здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.

На підставі складеного акту № Н 122126 від 23 серпня 2016 року відповідно до Методики був зроблений розрахунок розміру заподіяних збитків, що склав 6798 грн. 67 коп. (а.с. 6, 11).

Відповідачами 23 січня 2019 року було сплачено 1200 грн.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до п.1 ст.1 ЗУ «Про захист прав споживачів» споживач фізична особа, який придбає, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих побутових потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника.

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про електроенергетику» енергія електрична чи теплова енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу.

Відповідно до п.37 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору а проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетики», ст. 48 Привал користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну відповідальність. Споживач несе відповідальність згідно з законодавством, зокрема за порушення правил користування електроенергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

З урахуванням викладеного суд дійшов до висновку, що позовні вимоги з урахуванням уточнень підлягають задоволенню і з відповідачі на користь позивача необхідно стягнути суму завданих збитків в розмірі 5598 грн. 67 коп.

Згідно ст.141 ЦПК України на користь позивача необхідно стягнути судовий збір з відповідачів у розмірі 1762 грн. 00 коп.

Керуючись ст.68 Житлового Кодексу України, ст.ст. 322,526 ЦК України, ст.ст. 5-13, 33-34, 47, 76-81, 83, 89, 141, 258-259, 263-265, 268, 274-279, 280-284 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» суму збитків в розмірі 5598 (п`ять тисяч п`ятсот дев`яносто вісім) грн. 67 коп.: по 2799 (дві тисячі сімсот дев`яносто дев`ять) грн. 34 коп. з кожного.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» у рахунок повернення судових витрат у розмірі 1762 грн. по 881 (вісімсот вісімдесят однієї) грн. 00 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.

Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя С.С. Федоріщев