справа № 278/592/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2019 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Грубіяна Є.О., за участю секретаря Бабіченко Л.В., розглянув цивільну справу за заявою головного управління Держгеокадастру у Житомирській області до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області заявленими вимогами просило суд ухвалити рішення, яким зобов`язати відповідача звільнити самовільну зайняту земельну ділянку. В обґрунтування заявлених вимог позивачем наведено наступне. Відповідач без будь-яких правових підстав зайняв земельну ділянку та використовує її, чим порушує законодавство України. У зв`язку із цим вимоги позивач просив задовольнити.

Відповідач просив відмовити у задоволенні позову, адже вимоги вважає безпідставними. В обґрунтування такої позиції суду повідомив наступне. Дана земельна ділянка сформована задовго до звернення позивача із даним позовом, адже нею користувались батьки відповідача. Успадкувавши будинок, відповідач зайнялась оформленням земельної ділянки і позивач надав лист, що будь-яких обмежень щодо такої ділянки не має. В подальшому таке ставлення відповідача змінилось і до суду спрямовано даний позов. В теперішній час відповідач займається розробленням проекту землеустрою щодо відведення даної та спірної ділянки для отримання її у власність.

Провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження і підстав для переходу до загального позовного або спрощеного позовного провадження з викликом учасників судом не встановлено. Позивачем спрямовувалось на адресу суду клопотання про перехід до спрощеного позовного провадження з викликом учасників задля проведення допиту свідків, але судом воно відхилено як безпідставне, адже показання свідків не є належними доказами для встановлення факту самовільного зайняття земельної ділянки чи накладення частини ділянки одна на іншу. Висновків експертиз, які б підтверджували заявлені вимоги суду надано не було. В свою чергу, відповідно до положень пунктів 1 - 2 ч. 1 ст. 103 ЦПК України, підстав для призначення експертизи судом немає, адже відсутня сукупність згадуваних у такій нормі процесуального закону умов. Інших клопотань, в тому числі тих, які б свідчили про необхідність переходу до інших видів провадження, суду не подавалось і суд позбавлений можливості в даному провадженні отримувати докази за власною ініціативою.

Проаналізував матеріали надані сторонами судом встановлено наступне.

Позивачем проводилась перевірка з питань дотримання законодавства у сфері землекористування здійснюваного відповідачем біля будинку № 15 по другому провулку Першотравневому в с. Скоморохи Житомирського району Житомирської АДРЕСА_1 .

За наслідками проведення перевірки встановлювались порушення, які полягали у тому, що відповідачем зайнято частину земельної ділянки віднесеної до категорії землі оборони площею 0,0046 га по якій проходить газопровід низького тиску та. З даного приводу контролюючими органами складались акти перевірки, відповідачу надавались приписи для усунення даних порушень та накладались стягнення в рамках розгляду справ про адміністративні правопорушення. Штрафи відповідач сплачувала однак зазначала, що дану земельну ділянку вона не займала та не огороджувала, адже успадкувала її разом з будинком (а.с.12-58).

Відповідач є громадянкою України, має зареєстроване місце проживання та отримувала код платника податків. Успадкував згадуваний житловий будинок відповідач користується земельною ділянкою під ним та збирає документацію з приводу отримання її у власність. У зв`язку із цим їй надано дозвіл органу місцевого самоврядування на розроблення проекту землеустрою, виготовляється технічна документація в тому числі проведено обстеження земельної ділянки та отримано координати кутів зовнішніх меж (а.с.61,72-116).

Листом від 26 лютого 2019 року з вихідним номером 19-6-0.15-520/123-19 начальник управління держгеокадастру у Житомирській області ОСОБА_2 повідомив землевпорядника, що виконує роботи по розробленню технічної відповідачеві про те, що на дату звернення відомості щодо обмеження використанні земельної відповідача по згадуваній адресі - відсутні (а.с.106).

Приймаючи рішення у даній справі суд застосовує наступні положення норм процесуального законодавства.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (ст. 12 ЦПК України).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ч. ч. 1 - 3 ст. 13 ЦПК України).

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом (ч. ч. 6, 7 ст. 81 ЦПК України).

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України).

Проаналізував фактичні обставини справи та норми процесуального законодавства, які необхідно застосувати, суд вирішує відмовити у задоволенні позову з огляду на наступне.

Суд вважає, що позивачем не надано належних доказів, які б підтверджували, про самовільне зайняття згадуваної позивачем земельної ділянки, оскільки відповідного висновку експерта на дослідження не надано і суд не може, ґрунтуючись на припущеннях, зазначити в рішенні, від якого до якого місця, наприклад, звільняти ділянку.

Надані матеріали притягнення до відповідальності відповідача за порушення законодавства у сфері регулювання земельних відносин, суд вважає не спростовує зазначені висновки та не надає можливості ухвалити рішення про задоволення позову.

Враховуючи наслідки вирішення спору, розподіл судових витрат, понесених позивачем, не вимагається. Відповідач не декларував судові витрати, пов`язані з розглядом даної справи.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 263-265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволення позову - відмовити.

Повне рішення виготовлено - 23 травня 2019 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Є.О. Грубіян