справа №619/3337/18
провадження №2/619/122/19
Заочне рішення
іменем України
23 квітня 2019 року
Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Носачової І.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу №619/3337/18,
імя (найменування) сторін та інших учасників справи:
відповідач: ОСОБА_2,
представник позивача: ОСОБА_3
вимоги позивача: про виключення з актового запису відомостей про батьківство.
Виклад позиції позивача.
21.08.2018 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просить виключити відомості про його батьківство з актового запису №655 від 17 жовтня 2008 року про народження ОСОБА_4, зробленого Червонозаводським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, посилаючись на те, що він 10.05.2008 уклав шлюб з відповідачем. 30.09.2008 відповідач народила дочку ОСОБА_4, а 17.10.2008 дитину було зареєстровано у Червонозаводському відділі реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 655. Шлюбні відносини у них з відповідачем не склалися та з лютого 2009 року, спільне життя було припинено, вона переїхала з дитиною до місця проживання своїх батьків. Шлюб між ними було розірвано 30.10.2009. Батьком дитини, згідно з ч.1 ст.122 Сімейного кодексу України, був записаний він. Однак, наразі він має сумніви щодо свого батьківства.
Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.
22.08.2018, на виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України, судом направлено звернення до відповідного органу реєстрації щодо місця перебування та місця проживання відповідача.
Ухвалою суду від 12.09.2018 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 04.10.2018.
04.10.2018 по справі призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.
Ухвалою суду від 10.01.2019 поновлено провадження у справі у звязку з надходженням повідомлення про неможливість надання висновку, призначено підготовче засідання на 11.02.2019.
У підготовчі засідання 11.02.2019, 11.03.2019 та 02.04.2019 відповідач не зявилася.
22.03.2019 представником позивача до суду надано клопотання про визнання дій ОСОБА_2, як ухилення від проведення судової молекулярно-генетичної експертизи на підтвердження того факту, що ОСОБА_1 не є батьком ОСОБА_4
Ухвалою суду від 02.04.2019 закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті на 23 квітня 2019 року.
Представник позивача в судове засідання не зявилася, надавши заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за її відсутності, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Частиною 3 ст.211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Згідно ухвали від 23.04.2019 постановлено ухвалити заочне рішення.
Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.
Судом установлено, що з 10.05.2008 ОСОБА_1 перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2, який було розірвано 30 жовтня 2009 року.
Від шлюбу сторони мають доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Батьком дитини у свідоцтві про народження записано ОСОБА_1, про що мається копія свідоцтва про народження, виданого 17.10.2008 Червонозаводським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис №655 (а.с.4).
Згідно ч.ч.1, 2 ст.136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.
Як розяснив Пленум Верховного Суду України у п.11 постанови від 15 травня 2016 №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною.
Аналіз норм ст.136 СК України дає підстави для висновку, що підставою для оспорювання презумції батьківства є невідповідність встановленого батьківства факту біологічного походження. Обовязок довести відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною покладається на позивача, тобто на особу, що ініціювала позов. Доводити відсутність кровного споріднення з дитиною можливо будь-якими допустимими доказами, в тому числі висновками судово-медичної, генетичної чи імунологічної експертизи.
Згідно ч.1 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
В силу ч.2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Відповідно ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Згідно ч.1 ст.109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для зясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
04.10.2018 по справі була призначена судова молекулярно-генетична експертиза, на вирішення якої було поставлено питання: чи є біологічне споріднення між громадяном ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 та малолітньою ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Згідно клопотання експерта Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру від 08.11.2018 №975 ОСОБА_2 було повідомлено про дату та час проведення судової молекулярно-генетичної експертизи, за адресою місця реєстрації: АДРЕСА_2, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.40).
До суду надійшло повідомлення про неможливість проведення експертизи від 26.12.2018 за №975 через ненадання зразків біологічного матеріалу.
Судом не встановлено поважних причин, які б перешкоджали відповідачу разом з дитиною зявитися до експертної установи для відбору зразків крові або слини, що підтверджує факт ухилення відповідача від прийняття участі в призначеній судовій молекулярно-генетичній експертизі, внаслідок чого проведення призначеної судом експертизи не відбулося і ці обставини позбавили позивача надати суду докази з приводу відсутності кровної спорідненості між ним і малолітньою дитиною.
Відповідачем не надано належних доказів неможливості її участі та участі дитини в експертизі та подання експертам необхідних матеріалів, тому, беручи до уваги всі докази, що є у справі в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що ОСОБА_2 ухиляється від участі в експертизі, а тому необхідно застосувати наслідки, передбачені частиною першою статті 146 ЦПК України, та визнати факт відсутності біологічного споріднення між ОСОБА_1 та малолітньою ОСОБА_4, для з'ясування такого факту і було призначено експертизу.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що сторона позивача довела позовні вимоги, а сторона відповідача їх ні у який спосіб не спростувала. Таким чином, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на відповідача ОСОБА_2
При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 704,80грн, які підлягають стягненню на його користь з відповідача.
Відповідно до ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.
Керуючись ст.ст. 7, 12, 13, 81, 259, 263-265, 268, 280-282, 354 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити повністю.
Виключити відомості про батьківство ОСОБА_1 з актового запису №655 від 17 жовтня 2008 року про народження ОСОБА_4, зробленого Червонозаводським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції.
Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір на користь ОСОБА_1 в сумі 704,80грн (сімсот чотири гривні 80 копійок).
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Відповідно до п.п.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи Харківському апеляційному суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Дергачівський районний суд Харківської області.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне найменування (імя) сторін:
Повне судове рішення складено 26.04.2019.
Суддя І. М. Нечипоренко