РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.03.2019
Хмельницький міськрайонний суд

у складі: головуючої судді Салоїд Н.М.,

при секретареві Гуменному В.В.,

з участю позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Хмельницькому в залі суду цивільну справу за позовом

ОСОБА_1

до

Прокуратури Хмельницької області, Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області

про відшкодування збитків та моральної шкоди, завданих незаконним рішенням слідчого прокуратури Хмельницької області та бездіяльністю наглядових прокурорів

Прокуратури Хмельницької області

в с т а н о в и в:

1. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

У червні місяці 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, який обґрунтовує тим, що в провадженні слідчих прокуратури Хмельницької області перебуває кримінальне провадження № 000037, котре порушене за його заявою з приводу викрадення грошей з мобільного телефону позивача працівниками ГУ НП в Хмельницькій області та Управління СБ в Хмельницькій області. Працівники прокуратури всупереч чинному законодавству закрили дане кримінальне провадження, що є свідченням дискримінації позивача та завдало йому моральної та майнової шкоди.

Ухвалою слідчого судді 23 травня 2018 року було скасовано постанову старшого слідчого прокуратури Хмельницької області Кухара С.В. від 30.03.2018 року як незаконну.

Незаконною бездіяльністю йому завдано моральної шкоди, яка полягає у марнуванні часу, порушення його прав та необхідність вжиття заходів для їх захисту. Вважає себе приниженим та морально подавленим. Майнову шкоду обгрунтовує тим, що для написання скарг та їх подачі до суду, ним був потрачений його особистий час, кошти на проїзд та копіювання документів. Вважає його право порушеним, тому змушений звертатись до суду за захистом своїх порушених прав.

Вважає, що розмір моральної шкоди має становити 10 мільйонів грн. Окрім того, для написання скарги на постанову про закриття кримінального провадження він витратив одну годину власного часу, яку оцінює в 10 000 000,0 грн., для подання скарги до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду витратив теж одну годину часу і 8 грн. на проїзд в маршрутному таксі. На слухання скарги в суді позивач витратив дві години часу і годину на проїзд та 8 грн. на оплату проїзду. Окрім цього позивач витратив власний папір, електроенергію, фарбу картриджа лазерного принтера та 22 грн. на копіювання документів. Таким чином майнова шкода складає 50 038,50 грн.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав та просить їх задоволити в повному обсязі. Суду пояснив, що незаконними діями слідчого прокуратури Хмельницької області йому було завдано матеріальної та моральної шкоди, оскільки його дії є незаконними та такими, що порушують його матеріальне та моральне право, а тому вважає свій позов доцільним та обґрунтованим, в подальшому подав заяву про слухання справи за його відсутності.

В судовому засіданні представник відповідача прокуратури Хмельницької області Ленчик В.М. проти позову заперечує, посилаючись на відсутність заподіяння відповідачами шкоди ОСОБА_1 .

Представник відповідача Головного управління державної казначейської служби України в Хмельницькій області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений у передбачений законом порядку, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов до суду подав, просить в задоволенні позову відмовити, оскільки майнова шкода позивачем необґрунтована та документально не підтверджена, Головне управління Казначейської служби не перебувала із позивачем у цивільно-правових відносинах, а тому не завдавало і не могло завдати йому шкоди чи будь-яких витрат.

2. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою судді від 06.06.2018 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою суду від 06 вересня 2018 року закрите підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 01 жовтня 2018 року.

04 березня 2019 року ухвалено рішення по суті спору.

3. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин.

Заслухавши доводи позивача та заперечення представників відповідачів, дослідивши матеріали справи доказами, проаналізувавши законодавство, що регулює дані правовідносини, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню.

Судом достовірно установлено, що ОСОБА_1 18.05.2018 року оскаржив постанову старшого слідчого прокуратури Хмельницької області Кухара С.В. від 30.03.2018 року про закриття кримінального провадження № 000037 відомості про яке було внесено до ЄРДР 06.10.2017 року за ознаками частин 1 статті 185 КК України за фактом викрадення грошей з мобільного телефону позивача працівниками ГУ НП в Хмельницькій області та Управління СБ в Хмельницькій області. Слідчий при винесенні означеної постанови вважав, що в ході досудового розслідування кримінального провадження не здобуто доказів, які б вказували на вчинення будь-якою особою суспільно-небезпечного винного діяння. Позивач вважав винесену постанову незаконною, необґрунтованою та такою, що прийнята з грубим порушенням норм КПК України.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Сарбеєм О.Ф. від 23 травня 2018 року за скаргою ОСОБА_1 постанову старшого слідчого прокуратури Хмельницької області Кухара С.В. від 30.03.2018 року як незаконну скасовано, посилаючись на невиконання вимог закону та передчасність винесення прийнятого рішення.

Цим судовим рішенням встановлено незаконність винесеної постанови слідчого Кухара С.В. та такої, що прийнята посадовою особою органу досудового розслідування з порушенням норм кримінально-процесуального закону.

4.Норми права, які застосував суд та мотиви їх застосування.

Відповідно до вимог ст. 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Відповідно до вимог ст. 22 ч. ч. 1 та 2 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до вимог ст. 23 ч. ч. 1 та 2 п. 2 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Відповідно до вимог ст. 23 ч. 3 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Відповідно до вимог ст. 1166 ч. 1 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до вимог ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала: 1) якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки; 2) якщо шкоди завдано фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт; 3) в інших випадках, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст. 1173 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Відповідно до вимог ст. 1174 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи.

Відповідно до ч. 6 ст. 1176 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі внаслідок іншої незаконної дії або бездіяльності чи незаконного рішення органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду відшкодовується на загальних підставах.

При цьому існує законодавчо визначений механізм контролю за законністю прийнятих процесуальних рішень відповідною посадовою особою органу досудового слідства при здійсненні кримінального провадження. Заінтересована особа має право в порядку, передбаченому КПК України звернутися зі скаргою на процесуальні рішення, дії або бездіяльність уповноваженої особи органу досудового слідства (слідчого), вчинені нею під час кримінального провадження, зокрема, до суду.

Законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) слідчих, вчинених при проведенні досудового слідства у конкретній справі, не може перевірятися за межами передбаченого законом процесуального контролю.

У випадку, якщо помилки посадової особи органу досудового слідства (в даному випадку слідчого) неможливо виправити в такий спосіб, такі порушення повинні вирішуватися поданням позову незадоволеної особи проти держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи зміст вищевказаних норм ЦК України у цьому виді деліктних зобов`язань необхідно довести як наявність шкоди так і її заподіяння, причинний зв`язок внаслідок протиправного рішення дії або бездіяльності конкретно визначеної посадової особи.

Вказані позивачем обставини не вказують на наявність в діях працівників органів прокуратури ознак заподіяння йому майнової та (або) моральної шкоди, відповідальність, за яку повинна нести держава.

Той факт, що прийняті слідчим прокуратури в порядку КПК України процесуальні документи про закриття кримінального провадження згодом були скасовані судом не свідчить про заподіяння шкоди позивачу, на підставі скарг якого були скасовані ці документи (постанови).

Хоча постанови слідчого про закриття кримінального провадження і були скасовані судом з підстав їх невідповідності процесуальним нормам КПК України, однак жодних доказів, які б вказували на те, що внаслідок прийняття цих постанов було заподіяно шкоди правам та інтересам позивача матеріали справи не містять.

При цьому, як уже зазначалося вище, процесуальні порушення, які були допущені слідчим при проведенні досудового слідства в кримінальному провадженні були усунуті шляхом постановлення слідчим-суддею ухвали про скасування постанови слідчого прокуратури Хмельницької області про закриття кримінального провадження № 000037.

Крім того сам факт скасування постанови про закриття кримінального провадження не може бути підставою для відшкодування шкоди на підставі норм Цивільного кодексу України, оскільки чинним законодавством, а саме нормами КПК України передбачено механізм захисту порушеного права особи шляхом оскарження неправомірної постанови у встановленому нормами КПК України порядку, яке позивачем було реалізовано.

Даний висновок відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом в постанові від 28 січня 2019 року (справа № 686/7576/18), яку відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України має враховувати суд при виборі застосування норм права до спірних правовідносин.

Відповідно до вимог ст. 12 ч. 3 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до вимог ст. 13 ч. 2 ЦПК України збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду.

Однак, позивачем не надано суду доказів про заподіяння йому майнової та моральної шкоди внаслідок протиправних дій посадової особи органу досудового розслідування.

Оцінюючи встановлене, суд приходить до висновку, що вимоги позову є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

5. Судові витрати.

Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, оскільки сторони по справі звільнені від сплати судових витрат, такі витрати слід віднести на рахунок держави.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 12, 13, 263-265 ЦПК України, ст. 56 Конституції України, ст. ст. 22, 23, 1166 ч. 1, 1167, 1176 ч. 6, 1173, 1174 ЦК України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Прокуратури Хмельницької області, Головного управління Державної казначейської служби України в Хмельницькій області про стягнення моральної та майнової шкоди - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 діб з дня його проголошення до Хмельницького апеляційного суду через Хмельницький міськрайонний суд.

Повний текст рішення виготовлено 13.03.2018 року.

Позивач: ОСОБА_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: Прокуратура Хмельницької області, , місце знаходження: м. Хмельницький, пров. Військоматський, 3.

Відповідач: Головне управління державної казначейської служби України в Хмельницькій області, код ЄДРОУ 37971775, місце знаходження: м. Хмельницький, вул. Свободи, 70.

Суддя: