У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.04.2019 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді - Бедьо В.І.

за участі секретаря судового засідання Пазяк С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгороді цивільну справу за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться дана цивільна справа.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 18.02.2019 року відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд справи на 22.10.2019 рік.

Від представника позивача АТ КБ «ПриватБанк» через канцелярію суду надійшла письмова заява від 27.03.2019 року, згідно з якою на підставі п. 3 ч. 4 ст. 185 ЦПК України просить суд постановити ухвалу про повренення позовної заяви та вирішити питання про повернення судового збору.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України справа розглянута за відсутності всіх учасників справи без фіксування судового засідання технічними засобами.

Розглянувши вказану заяву суд приходить до наступного висновку.

Виходячи з основного принципу цивільного судочинства диспозитивності, закріпленого у ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 185 ЦПК України суд повертає позовну заяву, якщо до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі від позивача надійшла заява про врегулювання спору або заява про відкликання позовної заяви.

Разом з тим посилання позивача на вказану норму закону суд вважає недоречною, оскільки в даній цивільній справі відкрито провадження ухвалою від 18.02.2019 року.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Тобто в даному випадку, після відкриття провадження у справі, законодавцем передбачена можливість залишення позову без розгляду, а не повернення позовної заяви.

Враховуючи вищенаведене, виходячи з принципу диспозитивності цивільного судочинствазважаючи на те, що вказану заяву позивачем подано до початку розгляду справи по суті , суд приходить до висновку, що є всі підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Що стосується клопотання позивача щодо вирішення питання про повернення судового збору з державного бюджету суд зазначає наступне.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» визначено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у звязку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

За таких обставин, оскільки саме позивачем подано заяву про повернення його позову після відкриття провадження у справі, що не передбачено чинним законодавством, а тому відсутні правові підстави для повернення судового збору у даному випадку.

Керуючись п. 3 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, 247, п.5 ч.1 ст. 257 , 258, 354, 355 ЦПК України -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Додатково позивачу розяснити, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляють права повторного звернення до суду з позовом в порядку, встановленому законом.

У задоволенні клопотання позивача про повернення судового збору - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошенняу хвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_2