Ухвала

15 квітня 2019 року

м. Київ

справа № 552/2660/16-ц

провадження № 61-2827ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Стрільчука В. А., розглянувши касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Марченко Галини Іванівни на постанову Полтавського апеляційного суду від 09 січня 2019 року та додаткову постанову Полтавського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа - Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «Укргазбанк», про визнання права власності, визначення порядку користування квартирою, визнання договору іпотеки недійсним, за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1, ОСОБА_3 про визнання фіктивного правочину недійсним,

ВСТАНОВИВ:

12 березня 2019 року представник ОСОБА_1 - адвокат Марченко Г. І. подала засобами поштового зв'язку касаційну скаргу на постанову Полтавського апеляційного суду від 09 січня 2019 року та додаткову постанову Полтавського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року з пропуском строку на касаційне оскарження.

Представником ОСОБА_1 - адвокатом Марченко Г. І. в касаційній скарзі зазначено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що 04 лютого 2019 року нею було подано касаційну скаргу на постанову Полтавського апеляційного суду від 09 січня 2019 року, однак ухвалою Верховного Суду від 07 лютого 2019 року касаційну скаргу повернуто заявнику. Вказану ухвалу від 07 лютого 2019 року та додаткову постанову Полтавського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року, яка була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 13 лютого 2019 року, вона отримала поштою 21 лютого 2019 року.

Відповідно до частин першої, другої статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Доводи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвалених у даній справі судових рішень свідчать про поважність причин пропуску цього строку та наявність підстав для його поновлення.

Разом з цим, касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги заявником не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Ставка судового збору, чинна на час подання касаційної скарги на рішення суду, встановлена підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та визначена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» заявнику необхідно сплатити судовий збір за ставками, встановленими за подання касаційної скарги на рішення суду, яким вирішено позовну заяву майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позовну заяву подано у травні 2016 року, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, позовної заяви немайнового характеру фізичною особою - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, позовної заяви немайнового характеру юридичною особою - 1 розмір мінімальної заробітної плати (мінімальна заробітна плата - 1 378 грн) (підпункти 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).

В касаційній скарзі заявником просить скасувати постанову апеляційного суду в частині відмови в задоволення позовних вимог про визнання права власності на частину спірного майна та встановлення порядку його користування, тому судовий збір за вимогу майнового характеру (визнання права власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 має становити не менше 1 102,40 грн (вартість спірної квартири х 1 % х 200 %), за вимогу немайнового характеру (встановлення порядку користування квартирою) становить 1 102,40 грн, а всього не менше 2 204,80 грн.

Також, в касаційній скарзі заявник просить скасувати постанову апеляційного суду в частині позовних вимог Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» про визнання недійсним іпотечного договору, тому судовий збір в даному випадку за вимогу немайнового характеру становить 2 756 грн (1 378 грн х 200 %).

Отже, судовий збір за подання касаційної скарги в даному випадку становить 4 960,80 грн.

Згідно з наданим платіжним дорученням від 04 лютого 2019 року № 51 заявником сплачено судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 1 409,60 грн.

Враховуючи наведене, заявнику слід сплатити судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у розмірі 3 551,20 грн, який має бути перерахований або внесений за реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, ЄДРПОУ - 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), МФО - 899998, рахунок отримувача - 6007, ККДБ - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку - 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати Верховному Суду оригінал квитанції (платіжного доручення).

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (залишення заяви без руху), про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням можливості усунути вищевказані недоліки.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Марченко Галини Іванівни про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.

Поновити представнику ОСОБА_1 - адвокату Марченко Галині Іванівні строк на касаційне оскарження постанови Полтавського апеляційного суду від 09 січня 2019 року та додаткової постанови Полтавського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року.

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Марченко Галини Іванівни на постанову Полтавського апеляційного суду від 09 січня 2019 року та додаткову постанову Полтавського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. А. Стрільчук