ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

25 квітня 2019 року

м. Харків

справа № 645/3050/18

провадження № 22-ц/818/2461/19

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Кругової С.С.,

суддів Маміної О.В., Пилипчук Н.П.

за участю секретаря Кучер Ю.Ю.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - ОСОБА_2

третя особа - Комунальне підприємство «Жилкомсервіс»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа комунальне підприємство «Жилкомсервіс» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, за апеляційною скаргою адвоката Хащевацької Юлії Олегівни, яка діє в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Фрунзенського районного суду міста Харкова від 5 лютого 2019 року (головуючий суддя першої інстанції Мартинова О.М.), -

в с т а н о в и в:

У червні 2018 року позивач звернулася до суду з позовом, в якому просила стягнути з відповідача заподіяну їй матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири у розмірі 43426 грн. та 20000 грн. моральної шкоди.

У листопаді 2018 року позивач подала до суду клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою Фрунзенського районного суду міста Харкова від 5 лютого 2019 року клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи задоволено, призначено у справі експертизу, провадження у справі зупинено.

Не погоджуючись з ухвалою суду адвокат Хащевацька Ю.О., яка діє в інтересах ОСОБА_2 звернулась з апеляційною скаргою,в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції в частині поставлених на вирішення експертизи питань та ухвалити нове рішення яким ухвалу змінити та на вирішення експерта поставити єдине питання, а саме «Якою є дійсна вартість матеріальних збитків, спричинених в наслідок залиття квартири АДРЕСА_1, встановленого Акту №27 від 27.10.2017 року?».

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що ухвала суду першої інстанції є необґрунтованою та упередженою, прийнятою з порушенням норм процесуального права.

Зазначає, що поставлені питання для проведення експертизи в оскаржуваній ухвалі не відповідають вимогам норм статті 103ЦПК України.

В апеляційній скарзі зазначає, що період у який сталося залиття квартири позивача, визнається учасниками справи та підтверджено Актом і тому вважає, що зазначені обставини не підлягають доказуванню та питання поставлене судом перед експертом «У який період сталося залиття квартири?» є безпідставним та необґрунтованим.

Мотивуючи апеляційну скаргу, вказує про те, що суд першої інстанції не звернувши уваги на те, що Актом який міститься в матеріалах справи визначено причини та наслідки затоплення квартири позивача, який є належним доказом у справі і тому судом визначене наступне питання перед експертом «Яка причина та наслідки (які пошкодження)квартири?» є також безпідставним.

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді, обговоривши доводи апеляційної скарги та, дослідивши матеріали справи, судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Постановлюючи оскаржувану ухвалу, суд виходив з того, що у даній справі необхідні спеціальні знання для встановлення обставин і тому вважав за необхідне призначити експертизу поставивши експерту наступні питання:

1)Яка причина та наслідки (які пошкодження) затоплення квартири АДРЕСА_1?

2)У який період сталось залиття квартири АДРЕСА_2?

3)Який розмір матеріального збитку завданого залиттям, власнику квартири розташованої за адресою АДРЕСА_1

4)Якою є дійсна вартість матеріальних збитків, спричинених внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1, встановленого згідно акту №27 від 27.10.2017 року?

Колегія суддів вважає, що оскаржуване судове рішення суду першої інстанції підлягає зміні з наступних підстав.

Згідно ч.3 ст.102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити необхідні обставини неможливо; 2) сторонами ( стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно ч.1 ст.104 ЦПК України експертиза призначається ухвалою суду, де зазначаються: підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Частинами 3 та 4 ст.139 ЦПК України передбачено, що експерт отримує винагороду за виконану роботу, пов'язану зі справою, якщо це не входить до їхніх службових обов'язків. Суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов'язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат.

Відповідно до ч.1 ст.107 ЦПК України, матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи.

Судова будівельно-технічна експертиза - це процесуальна дія, яка полягає в проведенні досліджень та наданні експертом висновку з питань, які підлягають доказуванню у конкретній справі.

Видом експертної спеціальності будівельно-технічної судової експертизи є дослідження об'єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів.

Головними завданнями будівельно-технічної експертизи є:

визначення відповідності розробленої проектно-технічної та кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва;

визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об'єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва;

визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об'єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва;

визначення, перевірка обсягів і вартості виконаних будівельних робіт та складеної первинної звітної документації з будівництва та їх відповідність проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва;

визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об'єктів;

визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об'єктів та їх елементів;

визначення вартості будівельних робіт, пов'язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо;

визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об'єктів нерухомого майна.

Постановою КМУ від 13 квітня 2011 р. № 466 Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт визначено, що термін «будівельні роботи» - це роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації та капітального ремонту.

Матеріали справи свідчать, що позивач звернулася з позовом про стягнення з відповідача на її користь матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири, яка належить їй з 14.01.2005 року на праві власності згідно витягу про реєстрацію права власності нерухомого майна.

З метою правильного вирішення справи, вважала, що необхідно підтвердити причини затоплення та вартість відновлювального ремонту і їх встановлення потребує спеціальних знань, тому просила суд призначити судову будівельно-технічну експертизу.

Актом, що міститься в матеріалах справи (а.с. 49) встановлено наслідки, що 26.10.2017 року у квартирі №116 імовірно сталися внаслідок прориву трубопроводу внутрішньо квартирної розводки холодної води, який сторонами не оскаржувався.

Доводи представника відповідача в апеляційній скарзі про те, що судом поставлені в оскаржуваній ухвалі питання для проведення експертизи спростовуються актом, що міститься в матеріалах справи не заслуговують на увагу, оскільки у відзиві на позовну заяву представник відповідача не погоджувався із зазначеним актом. Ставив під сумнів його зміст. Також зазначав, що акт не містить інформації щодо пошкодження підлоги на яких наполягає позивач, тому судова колегія погоджується з першим та другим питанням поставленим перед експертизою.

Що стосується питань поставлених судом перед експертом, а саме: «який розмір матеріального збитку завданого залиттям, власнику квартири розташованої за адресою АДРЕСА_1 та "якою є дійсна вартість матеріальних збитків, спричинених внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1, встановленого згідно акту №27 від 27.10.2017 року?», судова колегія вважає тотожними, як такі що мають на меті визначити розмір матеріальної шкоди завданої в наслідок залиття квартири позивача.

Згідно п.4 ч.5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Колегія суддів Харківського апеляційного суду вважає за потрібне, ухвалу суду першої інстанції про призначення судової будівельно-технічної експертизи змінити та на вирішення експертизи поставити замість третього та четвертого питань, одне питання у відповідності з Наказом МЮУ від 08.10.98 № 53/5 «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, яким визначено орієнтовний перелік вирішуваних питань будівельно-технічної експертизи, а саме:

«Яка вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди), проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок залиття квартири АДРЕСА_1». Перше та друге питання залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 12, 103-104,107,367, 368, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу адвоката Хащевацької Юлії Олегівни, яка діє в інтересах ОСОБА_2 - задовольнити частково.

Ухвалу Фрунзенського районного суду міста Харкова від 5 лютого 2019 року- змінити в частині поставлених на вирішення експертизи третього та четвертого питань.

На вирішення експертизи поставити наступне питання:

«Яка вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди), проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок залиття квартири АДРЕСА_1».

В іншій частині ухвалу суду - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня прийняття, в силу ст. 389 ЦПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий С.С. Кругова

Судді О.В. Маміна

Н.П. Пилипчук

повний текст постанови

складено 26 квітня 2019 року