Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/85/19
Провадження № 2/376/291/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" квітня 2019 р. Сквирський районний суд Київської області в складі:

Головуючого судді: Коваленка О.М.

при секретарі: Ткаченко Ю.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Сквира Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Великополовецької сільської ради Сквирського району Київської області, треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності майно в порядку спадкування за заповітом,-

встановив:

Представник позивача ОСОБА_2 ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаною позовною заявою.

В обґрунтування своєї позовної заяви вказав, що 10.04.1997 року мати позивача - ОСОБА_5 , залишила заповіт, посвідчений виконкомом Великополовецької сільської ради Сквирського району Київської області за реєстровим номером 40, відповідно до якого все своє майно в рівних долях заповіла ОСОБА_2 та ОСОБА_6 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 померла, що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_1 , виданого та зареєстрованого виконавчим комітетом Великополовецької сільської ради Сквирського району Київської області від 27.06.2007 року.

Після смерті ОСОБА_7 відкрилася спадщина за заповітом на майно, яке складається з:

-Житлового будинку АДРЕСА_1 з господарськими будівлями та спорудами.

У 2011 році ОСОБА_6 оформила право власності на Ѕ частину житлового будинку АДРЕСА_1 з господарськими будівлями та спорудами.

05.03.2013 року сестра позивача ОСОБА_6 померла.

Після смерті ОСОБА_6 залишилися спадкоємці першої черги її діти ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які відмовляються від прийняття спадщини на Ѕ частину житлового будинку АДРЕСА_1 з господарськими будівлями та спорудами на користь позивача ОСОБА_2 , про що надали відповідні заяви.

Відповідач по справі, в особі посадових осіб Великополовецької сільської ради сквирського району Київської області попередили позивача, що у разі не вирішення питання з прийняттям спадщини на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належав його покійній матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та його покійній сестрі ОСОБА_6 , вони будуть змушені звернутися до суду з заявою щодо визнання цієї спадщини відумерлою.

Своє право власності на спадкове майно позивач по справі не може реалізувати, оскільки є претензії з боку відповідача, а саме існує спір про право на спадкове майно.

За таких обставин та на підставі вищевикладеного з урахуванням уточнених позовних вимог (а.с.60) позивач просить суд:

Визнати за ним ОСОБА_2 право власності на спадкове майно за заповітом, а саме на Ѕ частину одноповерхового житлового будинку загальною площею 63,20 кв. м., житловою площею 47,90 кв. м. з господарськими будівлями та спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ним ОСОБА_2 право власності на спадкове майно за законом, а саме на Ѕ частину одноповерхового житлового будинку загальною площею 63,20 кв. м., житловою площею 47,90 кв. м. з господарськими будівлями та спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явилися, представник позивача звернувся до суду з письмовою заявою, в якій просить ухвалити рішення в їх відсутності, позов підтримує та просить суд не проводити фіксування судового процесу технічними засобами (а. с. 49).

Представник відповідача Великополовецької сільської ради в підготовче судове засідання не з`явився, звернувся до суду з письмовою заявою, в якій просить ухвалити рішення в його відсутності, позов визнає, заперечень не має (а. с. 45).

Треті особи ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в підготовче судове засідання не з`явилися, звернулися до суду з письмовими заявами, в яких просять ухвалити рішення в їх відсутності, позов підтримують (а. с. 50,51).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до вимог ч.3,4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладання мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206,207 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитись від позову, а відповідач визнати позов на будь якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до статті 41 Конституції України право приватної власності набувається в порядку визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо ухвалити при проведенні підготовчого судового засідання.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.

Судом встановлено, що 10.04.1997 року ОСОБА_5 , залишила заповіт, посвідчений виконкомом Великополовецької сільської ради Сквирського району Київської області, за реєстровим номером 40, відповідно до якого все своє майно в рівних долях заповіла ОСОБА_2 та ОСОБА_6 (а.с.19, 20).

ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_5 , померла, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_1 , виданого та зареєстрованого виконавчим комітетом Великополовецької сільської ради Сквирського району Київської області від 27.06.2007 року, актовий запис № 32 (а.с.21).

Після смерті ОСОБА_7 відкрилася спадщина за заповітом на майно, яке складається з:

-Житлового будинку АДРЕСА_1 з господарськими будівлями та спорудами, що підтверджується копією Дозволу на будівництво житлового будинку від 25.01.1995 року (а.с.16).

У 2011 році ОСОБА_6 оформила право власності на Ѕ частину житлового будинку АДРЕСА_1 з господарськими будівлями та спорудами, що підтверджується копією довідки Виконавчого комітету Великополовецької сільської ради Сквирського району Київської області № 636 від 16 травня 2018 року (а.с.28).

05.03.2013 року сестра позивача ОСОБА_6 померла, що також підтверджується копією довідки Виконавчого комітету Великополовецької сільської ради Сквирського району Київської області № 636 від 16 травня 2018 року (а.с.28).

Відповідно до вимог ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Після смерті ОСОБА_6 , відповідно до вимог ст. 1261 ЦК України залишилися спадкоємці першої черги її діти ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які відмовляються від прийняття спадщини на Ѕ частину житлового будинку АДРЕСА_1 з господарськими будівлями та спорудами на користь позивача ОСОБА_2 , про що надали відповідні заяви, які засвідчені секретарем Великополовецької сільської ради Сквирського району Київської області (а.с.29,30).

Згідно з вимогами ст. 1262 ЦК України удругу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Оскільки, позивач є рідним братом померлої ОСОБА_6 , а тому відповідно до вимог ст. 1262 ЦК України він є спадкоємцем другої черги з урахуванням того, що спадкоємці першої черги після смерті ОСОБА_6 відмовились від прийняття спадщини.

Частиною 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Оформити спадкове майно у нотаріуса позивач не має можливості, оскільки в нього відсутні оригінали правовстановлюючих документів на спадковий житловий будинок, що підтверджується копією листа Сквирської районної державної нотаріальної контори №703/02-14 від 23.05.2018 року (а.с.41).

Згідно з вимогами ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб

(спадкоємців).

За змістом ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не

припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

На підставі ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

На підставі вищевикладеного суд приходить до висновку, що позивач після смерті матері - ОСОБА_5 та рідної сестри - ОСОБА_6 прийняв спадщину шляхом подачі заяви про прийняття спадщини до нотаріуса, оформити спадщину належним чином не має можливості, оскільки в нього відсутні правовстановлюючі документи, отже, іншим чином захистити свої права та інтереси, окрім як зверненням до суд з даним позовом позивач не має можливості.

На підставі викладеного та керуючись ст. 41 Конституції України, ст.ст. 2,4,76, 81, 82, 200,206,247,258,259,263-265,354 ЦПК України,

ст.ст. 1216,1217,1218,1223,1233,1261,1262,1268,1297 ЦК України, суд,

вирішив:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Великополовецької сільської ради Сквирського району Київської області, треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом - задовольнити в повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на спадкове майно за заповітом, а саме на Ѕ частину одноповерхового житлового будинку загальною площею 63,20 кв. м., житловою площею 47 ,90 кв. м. з господарськими будівлями та спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_2 право власності на спадкове майно за законом, а саме на Ѕ частину одноповерхового житлового будинку загальною площею 63,20 кв. м., житловою площею 47,90 кв. м. з господарськими будівлями та спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З текстом рішення можливо ознайомитися за адресою: court.gov.ua

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції на протязі 30 днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя О.М. Коваленко