У Х В А Л А

іменем України

11 квітня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

судді Саламон О.Б.

з участю секретаря судового засідання Дімітрієвої А.

заявника та його представника ОСОБА_1, ОСОБА_2

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 31.01.2019 р. по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визначення часток (поділ) спільної сумісної власності, -

В С Т А Н О В И В:

13.03.2019 р. до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява про перегляд вказаного вище рішення суду, з посиланням на те, що відповідача не було повідомлено про дату розгляду справи. Зазначає, що заперечує щодо задоволення вимог позову, оскільки права позивача не були порушенні, зокрема й право на розпорядження та користування спірною квартирою, при цьому останнім пропущені строки позовної давності.

В судовому засіданні заявник та його представник вимоги заяви підтримали в повному обсязі.

Від позивача до суду надійшли заперечення, у відповідності до яких просить розглядати справу за його відсутності, проти задоволення заяви заперечує, оскільки відповідачем не виконанні вимоги ст. 288 ЦПК України.

Заслухавши пояснення заявника та його представника, оглянувши матеріали справи, дослідивши подану заяву та додані до неї матеріали, заперечення позивача, суд приходить до наступного.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Встановлено, що заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 31.01.2019 р. визнано за ОСОБА_1 право власності на частку у спільній власності у розмірі 1/2 частини АДРЕСА_1.

Згідно з ч. 1 ст. 288 заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Так, в процесі розгляду заяви про перегляд заочного рішення не встановлено обставин поважності неявки відповідача в судове засідання 31.01.2019 р.

У ч. 4 ст. 10 ЦПК України і ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов'язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

За змістом п. 1 ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов'язок заявника полягає у тому, щоб проявити особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржій проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03 від 01 квітня 2008 року).

Посилання відповідача про те, що його не було повідомлено про розгляд справи саме на 31.01.2019 р. суд вважає необґрунтованими, оскільки як вбачається з матеріалів справи судом здійснювались всі необхідні та можливі дії для належного повідомлення відповідача, зокрема, й за адресою вказаною в особистій заяві відповідача (а.с. 107).

Посилання на те, що відповідач постійно перебуває у відрядженнях не звільняє останнього від обов'язку добросовісного користування своїми процесуальними правами. Зокрема, останній не був позбавлений можливості повідомити суд про дати вказаних відряджень з метою не затягування розгляду справи.

Враховуючи вказане, пасивна поведінка відповідача призвела до унеможливлення повідомлення його судом про розгляд справи за жодною з відомих адрес проживання.

При цьому, відповідачу було достеменно відомо про розгляд вказаної справи в суді, про що свідчить його явка в попередні судові засідання, подання ним клопотань та апеляційної скарги на ухвалу суду про поновлення провадження по справі.

Останній не був позбавлений можливості реалізувати свої процесуальні права шляхом подання доказів на спростування обставин, викладених в позові, та заперечень (відзиву) на позов.

Отже, заява про перегляд заочного рішення не містить обставин поважності неявки відповідача в судове засідання по вказаній справі 31.01.2019 р., та не подання ним доказів на спростування вимог позову та заперечень (відзиву).

Окрім вказаного, заява про перегляд заочного рішення суду не містить посилання на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Посилань на обставини невідповідності висновків суду, викладених в рішенні, вимогам законодавства чи обставинам справи, заява не містить.

Заява про перегляд заочного рішення не містить обґрунтованих заперечень щодо вимог позивача.

Враховуючи вказане, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення суду.

Керуючись п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 31.01.2019 р. по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визначення часток (поділ) спільної сумісної власності - залишити без задоволення.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет на веб-сайті суду: http://ds.ki.court.gov.ua/

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її проголошення.

Заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку протягом 30 днів з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали суду складено 15.04.2019 р.

Суддя