ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1004/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" квітня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Заставенко М.О.,

за участю секретаря судового засідання - Долі М.А.,

без участі сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2018 року ОСОБА_2 звернулася в Дарницький районний суд м. Києва з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтовано тим, що 20.09.2008 року вона з відповідачем зареєстрували шлюб. У шлюбі у них народився син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 Спільне життя не склалося через різні погляди на шлюб та сім'ю, виховання дитини, відсутність спільних інтересів. Основною причиною руйнування шлюбу є алкогольна залежність у відповідача. Спільні відносити на спільне господарство не ведуть на протязі останніх трьох з половиною років. Примирення вважає неможливим, подальше збереження шлюбу буде суперечити її інтересам. Спору щодо поділу спільного майна не існує.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 14.01.2019 року відкрито провадження у справі, ухвалено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

06.03.2019 року ухвалою суду закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті.

У судове засідання позивач не прибула, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, заявлені позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання не прибув, також подав заяву, якою заявлені позовні вимоги визнав, щодо розірвання шлюбу не заперечував справу просив розглядати у його відсутність.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовна заява обґрунтована та така, що підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

З позовної заяви та заяви відповідача про визнання позову вбачається, що внаслідок відсутності порозуміння та розбіжностей у поглядах на життєві і сімейні цінності сторони втратили почуття взаємної любові та поваги і, як наслідок, не ведуть спільне господарство та не проживають разом більше трьох років.

Правовими підставами для задоволення позову є відповідні положення сімейного законодавства.

Так, відповідно до положень частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Отже враховуючи, що відповідач безумовно визнав позов і таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наявні підстави для задоволення позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Судові витрати розподілити у відповідності до вимог ст. 141, 142 ЦПК України.

Керуючись статтями 141, 142, 206, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 20.09.2008 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, про що складено актовий запис № 1704, між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженки м. Києва, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2, судовий збір в розмірі 352 грн. 40 коп.

Повернути ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженки м. Києва, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2, РНОКПП НОМЕР_1, з державного бюджету частину судового збору, що становить 352 грн. 40 коп., сплаченого згідно квитанції № 41 від 01.11.2018 р. у АТ "Ощадбанк".

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.15 ч. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Заставенко М.О.