Справа №601/180/16
Провадження № 2/601/1/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2019 року м. Кременець

Кременецький районний суд Тернопільської області у складі:

головуючої судді Мочальської В.М.,

за участю секретаря Коляди О.В.,

позивача-відповідача ОСОБА_1 та її представника адвоката Остапчука В.М.,

відповідача - позивача ОСОБА_3 та її представника адвоката Шмайхеля А.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна та встановлення порядку користування присадибною земельною ділянкою та зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ майна та встановлення порядку користування присадибною земельною ділянкою,-

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про виділ у натурі частки майна, що є в спільній частковій власності та встановлення порядку користування присадибною земельною ділянкою.

На обгрунтування позовних вимог зазначила, що на підставі рішення Кременецького районного суду Тернопільської області від 07 травня 2015 року вона є власником 2/3 частини житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого по АДРЕСА_1. Власником іншої 1/3 частини будинку є відповідач. За будинковолодінням закріплена земельна ділянка. Оскільки між ними існує спір про порядок користування частками, просила провести поділ зазначеного будинковолодіння шляхом виділу в натурі їй 2/3 частини житлового будинку, що перебуває у спільній частковій власності та встановити порядок користування земельною ділянкою відповідно до часток у домоволодінні.

У березні 2017 року ОСОБА_3 звернулася до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_1 та просила виділити їй в окремий об»єкт (житловий будинок) та визнати право власності на 1/3 частину будинковолодіння відповідно до висновку додаткової судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи №726/16-22 від 07.11.2017 року, а саме: кімнату 1-4 площею 11,3 кв.м., кімнату 1-5 площею 12,5 кв.м., прихожу 1-6 площею 13,3 кв.м., погріб Пг. Порядок користування земельною ділянкою просила встановити відповідно до варіанту № 4 висновку експерта за результатами проведеної додаткової земельно-технічної експертизи № 483/18-22 від 29 серпня 2018 року.

17 березня 2016 року за клопотанням ОСОБА_1 Кременецьким районним судом Тернопільської області винесено ухвалу про призначення у даній цивільній справі судову будівельно-технічну експертизу та зупинено провадження у справі на час проведення експертизи.

03 липня 2017 року за клопотанням представника відповідача ОСОБА_3 - Шмайхеля А.К. ухвалою Кременецького районного суду Тернопільської області призначено додаткову судову будівельно-технічну, оціночно-будівельну та оціночно-земельну експертизу, на час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

20 березня 2018 року за клопотанням представника відповідача ОСОБА_3 - Шмайхеля А.К. ухвалою Кременецького районного суду Тернопільської області призначено додаткову земельно-технічну експертизу, на час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

19 грудня 2018 року ОСОБА_1 подала відзив на зустрічний позов ОСОБА_3 пославшись на те, що по запропонованому ОСОБА_3 варіанту розподілу будинку кімнати останньої будуть обігріватися двома грубками і новим газовим котлом, придбаним за її рахунок. А у її приміщеннях залишиться старий твердопаливний котел, який в будь-який час може перестати функціонувати через зношення та одна грубка котра буде обігрівати і її кімнату 1-4. Крім того, її частка є більшою.

В судовому засіданні ОСОБА_1 уточнила позовні вимоги, зустрічний позов не визнала та просила виділити їй в окремий об»єкт (житловий будинок) та визнати за нею право власності на 2/3 частини будинковолодіння відповідно до висновку експерта за результатами проведеної судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи №307/16-22 від 12.10.2016, а саме: коридор І площею 7,6 кв.м, кладова ІІ площею 8,8 кв.м, підвал ІІІ площею 6,5 кв.м, підвал ІV площею 7,4 кв.м, коридор 1-1 площею 7,6 кв.м, кімнатау 1-2 площею 20,5 кв.м, кімнату 1-5 площею 12,5 кв.м, прихожу 1-6 площею 13.3 кв.м, вхідну площадку а1, сарай Б, погріб. Порядок користування земельною ділянкою просила встановити згідно варіанту №4 висновку експерта №307 від 12.10.2016. Судові витрати по справі просила покласти на сторони в межах ними понесених.

В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримала свій позов та заперечила проти вимог ОСОБА_1 вказавши, що по запропонованому ОСОБА_1 варіанту розподілу будинку два котли будуть у ОСОБА_1, розташування грубок і топки не відповідають розташуванню кімнат, топки не придатні для опалення, дві кімнати значно менші від її частини, а її сім»я складається з чотирьох чоловік. Судові витрати по справі просила покласти на сторони в межах ними понесених.

Вислухавши вступне слово учасників судового розгляду, дослідивши подані докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, дослідивши та перевіривши усі обставини справи, на які сторони посилаються, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення частково з наступних підстав.

Відповідно до положень ст.15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до положень ст.16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Рішенням Кременецького районного суду Тернопільської області від 07 травня 2015 року, яке набрало законної сили, визнано свідоцтво про право на спадщину за заповітом, видане завідуючою Почаївської державної нотаріальної контори Суль Г.М. 11 січня 2001 року ОСОБА_1 на спадкове майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6, яке складається з житлового будинку з надвірними будівлями, зареєстроване в реєстрі за №30 частково недійсним в частині визнання права на 1/3 частину домоволодіння.

Визнано реєстраційне посвідчення на об'єкти нерухомого майна, видане Кременецьким районним бюро технічної інвентаризації 07 лютого 2001 року ОСОБА_1, що посвідчує її право на будинковолодіння в цілому, яке розташоване в АДРЕСА_1 частково недійсним в частині посвідчення права ОСОБА_1 на 1/3 частину будинковолодіння.

Визнано за ОСОБА_3 право власності на 1/3 частину житлового будинку АДРЕСА_1, загальною площею 113,7 кв.м., житловою площею 75,8 кв.м., сарай (літера Б), погріб (літера Пг) загальною вартістю 106 806,00 грн..

Згідно ухвали апеляційного суду Тернопільської області від 26.06.2015 року рішення Кременецького районного суду Тернопільської області від 07.05.2015 року залишено без змін.

Згідно ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.09.2015 року, рішення Кременецького районного суду Тернопільської області від 07.05.2015 року та ухвалу апеляційного суду Тернопільської області від 25.06.2015 року залишено без змін.

Відповідно до положень ч.4 ст.82 КПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, суд вважає, що обставини справи щодо права власності сторін є чітко визначеним рішенням суду, а тому такі доказуванню не підлягають.

Поняття спільної часткової власності визначено у частині першій статті 356 ЦК України, як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності.

Відповідно до статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки зі спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання.

Системний аналіз правових норм статей 183, 358, 364 ЦК України, дає підстави для висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.

Визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.

Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частку житлового будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі.

У тих випадках, коли в результаті виділу співвласнику передається частина житлового будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок.

Зазначені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 16 листопада 2016 року у справі №6-1443цс16 та від 03 квітня 2013 року у справі №6-12цс13.

Як вбачається із висновку експерта за результатами проведеної судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи №307/16-22 від 12.10.2016 (а.с.78-115 т.1), експертом при розподілі житлового будинку із господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 в натурі по 1/3 до 2/3 ідеальних часток кожному із співвласників домоволодіння запропоновано чотири варіанти розподілу.

Згідно варіанту №1 відступ від ідеальних часток становить: для співвласника 1/3 частки частка становить 17/50 і більша від належної частки на 2019 гривень; для співвласника 2/3 частки частка становить 33/50 і менша від належної частки на 2019 гривень.

Згідно варіанту №2 відступ від ідеальних часток становить: для співвласника 1/3 частки частка становить 39/100 і більша від належної частки на 10780 гривень; для співвласника 2/3 частки частка становить 61/100 і менша від належної частки на 10780 гривень.

Згідно варіанту №3відступ від ідеальних часток становить: для співвласника 1/3 частки частка становить 7/20 і більша від належної частки на 3653 гривень; для співвласника 2/3 частки частка становить 13/20 і менша від належної частки на 3653 гривень.

Згідно варіанту №4 відступ від ідеальних часток становить: для співвласника 1/3 частки частка становить 8/25 і більша від належної частки на 3019 гривень; для співвласника 2/3 частки частка становить 17/25 і менша від належної частки на 3019 гривень.

Як вбачається із висновку експерта за результатами проведеної додаткової судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи №726/16-22 від 07.11.2017 (а.с.228-240 т.1), експертом при розподілі житлового будинку із господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 в натурі по 1/3 до 2/3 ідеальних часток кожному із співвласників домоволодіння з виділенням кожному приміщень в яких встановлені котли опалення, які є наявні в цьому будинку та знаходяться в приміщеннях 1-1 та 1-6, запропоновано один варіант розподілу де відступ від ідеальних часток становить: для співвласника 1/3 частки частка становить 17/50 і більша від належної частки на 705 гривень; для співвласника 2/3 частки частка становить 33/50 і менша від належної частки на 705 гривень.

Проаналізувавши висновок експерта за результатами проведеної судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи №307/16-22 від 12.10.2016 та висновок експерта за результатами проведеної додаткової судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи № 726/16-22 від 07.11.2017, суд вважає, що найсправедливішим варіантом розподілу спірного житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд є запропонований експертом варіант №1висновку додаткової судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи №726/16-22 від 07.11.2017 року, оскільки він найбільше відповідає ідеальним часткам співвласників (2/3 у ОСОБА_1 та 1/3 у ОСОБА_3), різниця ідеальних часток у вартісному виразі складає 705,00 гривень.

Інші, визначені в зазначених висновках експерта, варіанти ставлять одного власника в нерівне становище порівняно з іншим, оскільки передбачають значно більший відступ від ідеальних часток та більший розмір компенсації у зв'язку з різницею у ідеальних частках.

Крім того, у всіх запропонованих варіантах висновку експерта за результатами проведеної судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи №307/16-22 від 12.10.2016 газовий і твердопаливний котел залишаються в частині будинку, яка пропонується виділенню ОСОБА_1. Пічне опалення в будинку облаштоване так, що топка, яка має обігрівати приміщення 1-4 знаходиться в приміщенні 1-6, яке експерт пропонує виділити ОСОБА_1, а у випадку присудження частки ОСОБА_3 по варіантах 1 і 2 частина приміщення 1-5(1) обігріватися не буде.

Вказані обставини підтвердив і експерт, допитаний в судовому засіданні.

Суд не бере до уваги доводи ОСОБА_1, що по запропонованому ОСОБА_3 варіанту розподілу будинку кімнати останньої будуть обігріватися двома грубками, оскільки ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснила, що пічне опалення не придатне до користування, топки заклеєні шпалерами. Доводи ОСОБА_3 підтверджуються висновком експерта за результатами проведеної судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи №307/16-22 від 12.10.2016, де в переліку конструктивних елементів житлового будинку та їх технічних характеристик зазначено: «опалення від газового і твердопаливного котлів». У вказаному переліку відсутні такі інженерні мережі як пічне опалення.

Не заслуговують уваги доводи ОСОБА_1 про те, що кімнати ОСОБА_3 будуть обігріватися новим газовим котлом, придбаним за її рахунок, оскільки ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснила, що котел придбаний і встановлений за її та її чоловіка ОСОБА_7 кошти, що підтверджується накладною від 12.09.2013 року на ім»я ОСОБА_8. Даних доводів ОСОБА_1 в судовому засіданні не спростувала.

Відповідно до положень ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Не зважаючи на заперечення ОСОБА_1 та її представника Остапчука В.М., суд вважає, що такі жодним чином не мотивовані, жодних доказів на підтвердження своєї позиції суду не надано.

Частиною першою статті 88 ЗК України передбачено, що володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку.

За правилом частини другої статті 120 ЗК України, якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об'єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.

Частиною четвертою статті 120 ЗК України передбачено, що у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди.

Згідно висновку експерта земельно-технічної експертизи №483/18-22 від 29 серпня 2018 року загальна площа земельної ділянки домоволодіння по АДРЕСА_1 становить 0,5815 га, з них - 0,2500 га - площа земельної ділянки для обслуговування.

Площа земельної ділянки, необхідна для обслуговування належних ОСОБА_1 відповідно до 2/3 ідеальних частин житлового будинку із господарськими будівлями та спорудами становить 0,1666 га.

Площа земельної ділянки, необхідна для обслуговування належних ОСОБА_3 відповідно до 1/3 ідеальних частин житлового будинку із господарськими будівлями та спорудами становить 0,0834 га.

Оскільки сторони, які є співвласниками житлового будинку, дійти згоди щодо порядку користування земельною ділянкою не можуть, а тому слід встановити порядок користування земельною ділянкою, виходячи з варіанту 4 до висновку №726 від 07.11.2017 згідно висновку експерта земельно-технічної експертизи №483/18-22 від 29 серпня 2018 року, який враховує інтереси позивача та відповідача, оскільки за цим варіантом сторони користуються земельними ділянками, що відповідають їх часткам у праві власності у домоволодінні, права співвласників домоволодіння щодо користування нерухомим майном не порушуються та з врахуванням розміщення на земельній ділянці майна ОСОБА_3 - паркану та кованої брами.

Визначення порядку користування земельною ділянкою згідно варіанту 4 висновку експерта за результатами проведеної земельно-технічної експертизи №314/16-22 від 31.10.2016, як просить ОСОБА_1, є неможливим, оскільки цей висновок порушує права співвласників домоволодіння щодо користування нерухомим майном.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. ст.ст. 12, 13, 76-80, 141, 265, 352 ЦПК України , ст.ст.183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Виділити в окремий об»єкт (житловий будинок) 2/3 частини будинковолодіння, які належать ОСОБА_1, розташованого по АДРЕСА_1, відповідно до висновку додаткової судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи №726/16-22 від 07.11.2017 року, а саме: коридор І площею 7,6 кв.м., кладова ІІ площею 8,8 кв.м., підвал ІІІ площею 6,5 кв.м., підвал ІV площею 7,4 кв.м., коридор 1-1 площею 7,6 кв.м., кімнатау 1-2 площею 20,5 кв.м., кімнату 1-3 площею 18,2 кв.м., вхідну площадку а1, сарай Б.

Визнати право власності на новоутворений житловий будинок за ОСОБА_1.

Стягнути з ОСОБА_3 в користь ОСОБА_1 705 (сімсот п»ять) гривень компенсації за відступ від ідеальних часток.

Зустрічний позов ОСОБА_3 задовольнити.

Виділити в окремий об»єкт (житловий будинок) 1/3 частину будинковолодіння, яка належить ОСОБА_3, розташованого по АДРЕСА_1, відповідно до висновку додаткової судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи №726/16-22 від 07.11.2017 року, а саме: кімнату 1-4 площею 11,3 кв.м., кімнату 1-5 площею 12,5 кв.м., прихожа 1-6 площею 13,3 кв.м., погріб Пг.

Визнати право власності на новоутворений житловий будинок за ОСОБА_3.

Встановити порядок користування присадибною земельною ділянкою по АДРЕСА_1 Судові витрати по справі покласти на сторони в межах ними понесених.

В решті позову ОСОБА_1 відмовити.

Дане рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Тернопільської області. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вказане рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач-відповідач: ОСОБА_1, місце проживання: АДРЕСА_1, паспорт серія НОМЕР_1.

Відповідач-позивач: ОСОБА_3, місце проживання: АДРЕСА_1.

Повний текст рішення буде виготовлено 12 квітня 2019 року.

Головуючий