Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області
Справа № 191/2938/18
Провадження № 2/191/859/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого - судді Гречко Ю.В.
при секретарі - Борисовій О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Синельникове Дніпропетровської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Синельниківської міської ради Дніпропетровської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,-
Позивач звернулася до суду з позовною заявою, обгрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 і після його смерті відкрилася спадщина у вигляді Ѕ частини житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_3 , якій теж належало Ѕ частина вказаного будинку, придбаного разом з батьком у шлюбі. Сестра позивача ОСОБА_4 відмовилася від спадщини на користь позивача. Ще спадкоємцем після смерті батька була донька померлого ОСОБА_5 і дружина ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_3 , якій теж належало Ѕ частина вказаного будинку, придбаного разом з батьком у шлюбі. Позивач звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину позивачеві було відмовлено у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на будинок. Позивач просить суд визнати за нею право власності на ј частину вказаного житлового будинку в порядку спадкування за закорном після смерті батька, а також 5/24 частини будинку в порядку спадкування за законом після смерті матері.
До початку судового засідання позивачем завчасно була надана суду письмова заява, якою він просить розглянути справу без її участі. Позовні вимоги підтримує, надає згоду на заочний розгляд справи.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився по невідомим суду обставинам.
Таким чином, суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Факт укладення шлюбу між батьками позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_6 підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу. Шлюб укладено ІНФОРМАЦІЯ_3 року, шлюбне прізвище матері позивача - « ОСОБА_3 ».
Копією договору купівлі-продажу від 11 вересня 1963 року підтверджується факт того, що мати позивача ОСОБА_3 , перебуваючи у шлюбі з ОСОБА_2 , придбала у власність житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1.
Факт того, що позивач ОСОБА_1 є рідною донькою ОСОБА_2 і ОСОБА_3 підтверджується копією свідоцтва про народження позивача, а також копією свідоцтва про укладення шлюбу позивача з ОСОБА_8 , а потім з ОСОБА_9 і шлюбне прізвище позивача - « ОСОБА_10 ».
Згідно довідки виконкому Синельниківської міської ради від 17 липня 2018 року батько позивача ОСОБА_2 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , з 15 липня 2000 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . Разом з ним був зареєстрована ОСОБА_3 з 08 жовтня 1999 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Факт смерті батька позивача ОСОБА_2 , яка сталася ІНФОРМАЦІЯ_1 року, підтверджується копією свідоцтва про смерть.
Відповідно до ч.1 ст.22 діючого на час придбання житлового будинку Кодексу про шлюб та сім`ю України майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном.
Так, як було вказано раніше, спірний житловий будинок був придбаний батьками позивача у шлюбі, у звязку з чим він вже вважається спільною сумісною власністю як батька, так і матері позивача.
Згідно ч.1 ст.28 КпШС України в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визнаються рівними.
Отже, оскільки частки в спірному будинку батьків позивача були рівними, то після смерті її батька ОСОБА_2 відкрилася спадщина у вигляді Ѕ частини вищезазначеного житлового будинку.
Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину.
Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має право подати нотаріусу заявуу про прийняття спадщини.
У ч.2 ст.1274 ЦК України зазначено, що спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги.
Як вбачається з копії спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , спадкоємцями після його смерті були його дружина ОСОБА_3 , донька ОСОБА_1 , донька ОСОБА_4 і донька ОСОБА_5 .
Дружина померлого ОСОБА_3 прийняла спадщину, оскільки проживала разом зі спадкодавцем на час його смерті.
Позивач ОСОБА_1 прийняла спадщину після смерті батька, оскільки своєчасно звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.
ОСОБА_4 відмовилася від спадщини на користь позивача - ОСОБА_1 .
ОСОБА_5 прийняла спадщину після смерті батька, оскільки своєчасно звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.
Отже, кожному спадкоємцю після смерті ОСОБА_2 , якому належало Ѕ частина будинку, належить по 1/8 частини спадкового майна, однак у зв`язку з відмовою ОСОБА_4 від спадщини на користь ОСОБА_1 , то відповідно ОСОБА_1 належить ј частина спадкового майна, ОСОБА_3 - 1/8 частина спадкового майна і ОСОБА_5 - 1/8 частина спадкового майна.
Факт смерті матері позивача ОСОБА_3 , яка сталася ІНФОРМАЦІЯ_2 року, підтверджується копією свідоцтва про смерть.
Як вбачається з копії спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , спадкоємцями після його смерті були її донька ОСОБА_1 , донька ОСОБА_4 і донька ОСОБА_5 .
Позивач ОСОБА_1 прийняла спадщину після смерті матері, оскільки своєчасно звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.
ОСОБА_4 відмовилася від спадщини на користь позивача - ОСОБА_1 .
ОСОБА_5 прийняла спадщину після смерті матері, оскільки своєчасно звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.
Однак копією заповіту підтверджується факт того, що 15 грудня 2015 року ОСОБА_3 склала заповіт, яким все своє майно заповіла ОСОБА_5 .
Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті і лише у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, право на спадкування мають спадкоємці за законом.
Згідно ч.1 ст.1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).
Отже, після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина у вигляді Ѕ частини спірного будинку, що їй належало на праві спільної ввласності, а також 1/8 частини будинку після смерті чоловіка ОСОБА_2 , тобто усього 5/8 частини будинку.
Однак на час смерті матері ОСОБА_3 позивач була повнолітньою непрацездатною донькою, яка досягла пенсійного віку, тому згідно вимог ч.1 ст.1241 ЦК України успадкувала половину частки, яка належала б кожному зі спадкоємців у разі спадкування за законом.
Крім того, на час смерті матері ОСОБА_3 була повнолітньою непрацездатною донькою, яка досягла пенсійного віку, тому згідно вимог ч.1 ст.1241 ЦК України мала право успадкувати половину частки, яка належала б кожному зі спадкоємців у разі спадкування за законом, однак від цієї частки вона відмовилася на користь позивача ОСОБА_1
Таким чином, розмір обов`язкової частки позивача ОСОБА_1 після смерті матері ОСОБА_3 складає 5/24.
Таким чином, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1216, 1223, 1241, 1261, ч.3 ст.1268, ч.1 ст.1269, 1274, ЦК України, ст.ст.11, 12, 13, 141, 263, 264, 265, 280, 281, 282 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Синельниківської міської ради Дніпропетровської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом задовольнити у повному обсязі.
Визнати за ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка народилася в с.Вишневка Мамлютського району Північно-Казахстанської області, ІПН: НОМЕР_1 , право власності на ј частину житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель і споруд, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_12 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Визнати за ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка народилася в с.Вишневка Мамлютського району Північно-Казахстанської області, ІПН: НОМЕР_1 , право власності на 5/24 частини житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель і споруд, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті матері - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 .
На заочне рішення протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення позивачем може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду через Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано, а у разі її подання - після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Суддя: Ю. В. Гречко