Провадження № 2/229/609/2019
УХВАЛА

02 травня 2019 року м. Дружківка

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Панова Т.Л., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення невиплаченої заробітної плати, компенсації втрати заробітної плати у зв'язку із порушенням термінів її виплати, середнього заробітку за час затримки розрахунку,

В С Т А Н О В И В:

позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому просить стягнути з відповідача на її користь: суму заборгованості по заробітній платі в розмірі 28305,01 грн., втрати частини заробітної плати у зв'язку із порушенням строків її виплати в розмірі 4266,52 грн., суму винагороди за підсумками роботи за 2016 рік в розмірі 52,5% від окладу за грудень 2016 року в розмірі 2958,38 грн. та середній заробіток за період затримки з 17.07.2017 року по день фактичного розрахунку за кожний робочий день виходячи із розміру середньоденної заробітної плати 222,61 грн.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до висновків, які викладені у постанові ОСОБА_2 Верховного Суду від 30 січня 2019 року по справі № 910/4518/16, за змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

З розрахунку суми середнього заробітку за весь час затримки на день подання заяви до суду за період з 17.07.2017 року по 31.03.2019 року включно, який надано позивачем разом із позовною заявою, вбачається, що сума середнього заробітку за час затримки станом на 31.03.2019 року, яка підлягає стягненню з відповідача складає: 222,61 грн. х 427 днів = 95053,62 грн.

Враховуючи викладене вище, позивачем не сплачений судовий збір в установленому законом розмірі за вимогу щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Відповідно до Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року, відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір", суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв'язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем становить - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає в даному випадку 950 (дев'ятсот п'ятдесят) грн. 54 коп.

Судовий збір за подання позовної заяви до Дружківського міського суду Донецької області підлягає сплаті за наступними реквізитами: Отримувач коштів Дружківське УК/м.Дружкiвка/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37937273; Банк отримувача Казначейство України(ел.адм.податків); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача 5040; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення латежу *;101;______(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дружківський міський суд Донецької області (назва суду, де розглядається справа).

Положеннями п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

В порушення вимог п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Окрім зазначеного письмові докази, які долучені до матеріалів справи взагалі не завірені у встановленому законом порядку, згідно вимоги ст. 95 ЦПК України, відповідно до якої учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Крім того, позивач в позові в якості відповідача зазначає Публічне акціонерне товариство «Українська залізниця», . Проте згідно даних з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, за ідентифікаційним кодом юридичної особи (ЄДРПОУ) 40075815 зареєстроване Акціонерне товариство «Українська залізниця», що, в свою чергу, суперечить одне одному та позивачу слід звернути на це увагу.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, то суддя вважає, що її необхідно залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 185, 260, 261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення невиплаченої заробітної плати, компенсації втрати заробітної плати у зв'язку із порушенням термінів її виплати, середнього заробітку за час затримки розрахунку залишити без руху.

Позивачеві надати строк для усунення недоліків, який складає п'ять днів з дня отримання копії ухвали.

Позивачеві ОСОБА_1 усунути недоліки, які зазначені в мотивувальній частині ухвали.

Роз'яснити позивачу, що недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом надання оригіналу квитанції про сплату судового збору в сумі 950 (дев'ятсот п'ятдесят) грн. 54 коп., подання до суду виправленої позовної заяви та належним чином засвідчених копій письмових доказів які знаходяться у неї.

У випадку невиконання вимог даної ухвали, позовна заява вважається неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.Л. Панова