____________________________________________________________________________________________________________________
cправа № 520/6599/18
провадження № 2/520/2107/19
УХВАЛА

про прийняття уточненої позовної заяви позивача і самостійної

позовної заяви третьої особи та роз`єднання позовних вимог

11.04.2019 року м. Одеса

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Літвінової І.А.

секретар судового засідання - Молодов В.С.

розглянув у підготовчому провадженні питання щодо прийняття уточненої позовної заяви позивача та питання щодо прийняття самостійної позовної заяви третьої особи у цивільній справі № 520/6599/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Київська районна адміністрація Одеської міської ради, ОСОБА_4 про зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

За позовними вимогами, викладеними у первісній редакції позовної заяви, з якою позивач ОСОБА_1 звернулася до Київського районного суду м. Одеси позивач просила зобов`язати відповідача ОСОБА_2 знести самочинно збудований двоповерховий будинок, який будується на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 (вхід. № 19192/18 від 30.05.2018).

Уточнена редакція позовної заяви містила тотожні позовні вимоги (вхід. № 21936 від 15.06.2018). За цією позовною заявою судом було відкрито провадження у цивільній справі № 520/6599/18.

До початку розгляду справи по суті за підписом позивача до суду надійшла наступна уточнена позовна заява (вхід. № 27837 від 30.07.2018). Ця редакції позовної заяви містила доповнення до позовних вимог, за якими позивач обов`язок по знесенню самочинного будівництва просила покласти крім відповідача ОСОБА_2 також й на новозалученного відповідача - ОСОБА_3 . Крім того, були доповненні підстави та предмет позову. До позовних вимог були додані вимоги скасувати запис про право власності 259126623, що зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 24 квітня 2018 року, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, про реєстрацію право власності ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , на житловий будинок № АДРЕСА_1 ; визнати недійсним договір про право власності купівлі-продажу житлового будинку № АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , та ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , посвідчений 27 квітня 2018 року держаним нотаріусом Першої одеської державної нотаріальної контори Чороною С.Г. за реєстровим номером 4-1079; скасувати запис про право власності на нерухоме майно 27 квітня 2018 року, реєстраційний номер об`єктів нерухомого майна 101, про реєстрацію права власності ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , на житловий будинок № АДРЕСА_1 .

Вказана уточнена позовна заява була прийнята ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 06.08.2018 року.

У підготовчому судовому засіданні 16.11.2018 року за клопотанням представника позивача адвоката Вронського С .В . суд надав строк на уточнення цієї позовної заяви.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 97 ЦПК України у підготовчому судовому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Наступна редакція уточненої позовної заява зі сторони позивача надійшла до суду 30.11.2018 р. за підписом Вронського С.В. (вхід. № 48479).

Повторно уточнені позовні вимоги позивача доповнені в частині вимоги про скасування запису про право власності 259126623, що зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 24 квітня 2018 року, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, про реєстрацію права власності ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , на житловий будинок № АДРЕСА_2 , як такого, що здійснений на підставі скасованої декларації про готовність об`єкта до експлуатації, серія та номер НОМЕР_3 , виданої 23 квітня 2018 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради; та новою позовною вимогою про визнання недійсним договору про право власності купівлі-продажу земельної ділянки АДРЕСА_2 , укладеного між ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , та ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , посвідчений 27 квітня 2018 року держаним нотаріусом Першої одеської державної нотаріальної контори Чороною С.Г. за реєстровим номером 4-1075. Вимога щодо знесення будівництва була замінена на вимогу про зобов`язання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за їх рахунок усунути наслідки незаконного будівництва будинку АДРЕСА_2 , який будується на підставі скасованого ще 14 грудня 2017 року будівельного паспорту № 01-07/150 від 14 червня 2017 року, а саме: привести його у відповідність до будівельних норм та правил ДБН 360-92, а у разі неможливості приведення до норм ДБН 360-92 - знести за рахунок відповідачів самочинно збудований зазначений двоповерховий будинок, який будується на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 .

Крім того, 04.01.2019 р. до канцелярії суду надійшла самостійна позовна заява третьої особи ОСОБА_4 . (вхід. № 341).

Ухвалами суду від 29.01.2019 року уточнену позовну заяву (вхід. № 484779 від 30.11.2018 р.) позивача до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Київська районна адміністрація Одеської міської ради, Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради про скасування реєстрації права власності, скасування правочинів та зобов`язання вчинити певні діїта самостійну позовну заяву третьої особи ОСОБА_4 було залишено без руху із встановленням позивачам п`ятиденного строку усунення виявлених недоліків.

Датою одержання копій ухвал позивачем ОСОБА_1 та третьою особою ОСОБА_4 є 14.02.2019 (трек код повідомлень 110 та 128 відповідно).

На виконання ухвал суду позивачем ОСОБА_1 та третьою особою ОСОБА_4 18.02.2019 року, без порушення строків, надані виправлені уточнені позовні заяви з додатками та докази сплати судового збору (вхід. № 7207 та вхід. № 7203 відповідно).

07.03.2019 року до суду зі сторони відповідачів надійшли письмові зауваження щодо уточнення позовних вимог позивача ОСОБА_8 та третьою особи ОСОБА_4. (вхід. № ЕП-1564 та № ЕП-1565 відповідно).

Розгляд питання щодо прийняття уточненої позовної заяви позивача та уточненої позовної заяви третьої особи ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні 11.03.2019 року не відбувся у зв`язку із його відкладенням до 11.04.2019 року за заявою представника відповідачів.

У судовому засіданні 11.04.2019 року представник відповідачів просив відкласти і це судове засідання. Результат розгляду заяви представника відповідачів викладений у попередній ухвалі.

Суд, дійшов висновку про відсутність перешкод у вирішенні певних процесуальних питань до розгляду питання, щодо можливого зупинення провадження у цій цивільній справі, про що було попередньо заявлено представником відповідача.

Ознайомившись з уточненими позовними заявами позивача ОСОБА_1 та третьої особи ОСОБА_4 в останній редакції та доказами усунення недоліків (вхід. № 7207 та вхід. № 7204 від 18.02.2019 відповідно), суд приймає заяви до розгляду та продовжує її рух.

При цьому суд враховує зауваження відповідачів щодо уточнення позовних вимог, проте зазначає, що вони не є перешкоджаючими руху позовних заяв після відкриття провадження у справі.

Як зазначено у частині третій статті 13 та частині четвертій статті 12 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу.

У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Відповідно до статі 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Повернення уточненої позовної заяви ОСОБА_8 в даному випадку суперечило б завданню цивільного судочинства та не відповідало б конституційним принципам щодо гарантованого судового захисту прав, а також доступу до правосуддя, закладеного Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Конституція України, як Закон прямої дії, має найвищу юридичну силу, а офіційне тлумачення конституційних положень здійснюється Конституційним Судом України, який у цілій низці своїх рішень висловив правову позицію щодо права на оскарження судових рішень та доступу до правосуддя, згідно з якою кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку; суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що її права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод; відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке, згідно зі ст.64 Конституції України, не може бути обмежене (пункти 1,2 резолютивної частини Рішення від 25 грудня 1997 року № 9-зп, абзац 7 пункт 3 мотивувальної частини Рішення від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012).

Крім цього, у низці рішень Європейського Суду з прав людини, юрисдикцію якого в усіх питаннях, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, лише якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті справи.

У справі «Bellet v. France» Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Таким чином, вказані обставини свідчать про необхідність надати позивачу ОСОБА_1 можливість захистити своє право в суді. Інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Положеннями статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Отже, з метою уникнення надмірного формалізму при тлумаченні правових норм, дотримання принципу верховенства права, забезпечення реального гарантування передбаченого Конвенцією права на судовий захист, створення рівних умов доступу до правосуддя, що передбачає здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права, суд приймає рішення про прийняття уточненої позовної заяви ОСОБА_1 в остаточно уточненій редакції від (вхід. № 7207 від 18.02.2019).

Як було встановлено вище первісними позовними вимогами ОСОБА_1 , з якими позивач у травні 2018 року звернулася до суду, були вимоги до ОСОБА_2 знести самочинно збудований двоповерховий будинок, який будується на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 .

Остаточно уточнивши позовні вимоги, позивач цю частину вимог змінила на вимоги зобов`язати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за їх рахунок усунути наслідки незаконного будівництва будинку № АДРЕСА_2 , який будується на підставі скасованого ще 14 грудня 2017 року будівельного паспорту № 01-07/150 від 14 червня 2017 року, а саме: привести його у відповідність до будівельних норм та правил ДБН 360-92, а у разі неможливості приведення до норм ДБН 360-92 - знести за рахунок відповідачів самочинно збудований зазначений двоповерховий будинок, який будується на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 .

Після відкриття провадження у справі позивач заявив нові вимоги:

про скасування запису про право власності 259126623, що зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 24 квітня 2018 року, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, про реєстрацію права власності ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , на житловий будинок № АДРЕСА_1 - як такий, що здійснений на підставі скасованої декларації про готовність об`єкта до експлуатації, серія та номер НОМЕР_3 , виданої 23 квітня 2018 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради;

про визнання недійсним договору про право власності купівлі-продажу житлового будинку № АДРЕСА_2 , укладений між ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , та ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , посвідчений 27 квітня 2018 року держаним нотаріусом Першої одеської державної нотаріальної контори ЧороноюС.Г. за реєстровим номером 4-1079;

про визнання недійсним договору про право власності купівлі-продажу земельної ділянки № АДРЕСА_2 , укладений між ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , та ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , посвідчений 27 квітня 2018 року держаним нотаріусом Першої одеської державної нотаріальної контори ЧороноюС.Г. за реєстровим номером 4-1075;

про скасування запису про право власності 25935699, що зареєстровано на нерухоме майно 27 квітня 2018 року, реєстраційний номер об`єктів нерухомого майна 101, про реєстрацію права власності ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , на житловий будинок № АДРЕСА_2

До складу третіх осіб за цими вимогами було включено Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради (; місцезнаходження: 65009, м. Одеса, вул. Черняховського, 6).

Необхідність додання цих вимог позивач аргументував тим, що вже після відкриття провадження у цивільній справі № 520/6599/18 стало відомо про відчуження ОСОБА_2 будинку та земельної ділянки, на якій проводиться самочинне будівництво.

Частиною третьою статті 49 ЦПК України передбачено право позивача до закінчення підготовчого засідання змінити предмет або підстави позову.

Згідно з частиною першою статті 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Проаналізувавши обставини справи, зважаючи на винесене представником відповідачів питання щодо можливості зупинення провадження у цивільній справі № 520/6599/18 до вирішення адміністративної справи № 420/6835/18 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, третя особа ОСОБА_3 про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, керуючись принципом пропорційності, суд дійшов висновку про необхідність роз`єднати позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання недійсними договорів купівлі-продажу та скасування записів про право власності з позовними вимогами про зобов`язання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за їх рахунок усунути наслідки незаконного будівництва шляхом приведення у відповідність до будівельних норм та правил чи знесення.

Пленум Верховного Суду України у п. 15 постанови № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року судам роз`яснив, що вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які

нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову (наприклад, позови кількох осіб про стягнення зарплати чи про поновлення на роботі). Роз`єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог може мати місце лише за умови, що їх сумісний розгляд ускладнює вирішення справи (зокрема, у зв`язку з необхідністю призначення складної експертизи за окремими вимогами, тривалого відрядження або тяжкого захворювання одного чи кількох з позивачів або відповідачів). У разі роз`єднання позовів підставою для провадження щодо вимог, виділених у самостійне провадження, є ухвала суду про роз`єднання позовів і копія пред`явленого позову.

У відповідності до частин шостої та сьомої статті 188 ЦПК України суд вправі з власної ініціативи роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства.

Одним із завдань цивільного судочинства є своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Позовні вимоги позивача ОСОБА_1 та третьої особи ОСОБА_4 про визнання недійсними договорів купівлі-продажу та скасування записів про право власності виникли з різних правовідносин і не є нерозривно пов`язаними з позовними вимогами про зобов`язання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за їх рахунок усунути наслідки незаконного будівництва шляхом приведення у відповідність до будівельних норм та правил чи знесення. Ці вимоги регулюються різними нормами матеріального права, мають різні способи доказування, та спільний їх розгляд ускладнює вирішення справи. Від вирішення одних з них не залежить вирішення інших.

Про роз`єднання позовних вимог суд постановляє ухвалу.

Згідно з пунктом 2.3.30 Положення про автоматизовану систему документообігу суду від 26.11.2010 р. № 30 (зі змінами), у разі роз`єднання (виділення) судових справ виділена в окреме провадження судова справа не підлягає автоматизованому розподілу, а реєструється як така, що надійшла вперше та передається судді, яким ухвалено рішення про роз`єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог у самостійні провадження чи виділення в окреме провадження.

Керуючись ст.ст. 2, 11, 187, 188 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти заяву про уточнення позовних вимог вхід. № 7207 від 18.02.2019 ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Київська районна адміністрація Одеської міської ради, Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради (; місцезнаходження: м. Одеса, вул. Черняховського, 6, п/і 65009) про скасування реєстрації права власності, скасування правочинів та зобов`язання вчинити певні дії.

Прийняти позовну заяву з уточненнями третьої особи ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування реєстрації права власності, скасування правочинів та зобов`язання вчинити певні дії (вхід. № 7204 від 18.02.2019).

Роз`єднати позовні вимоги ОСОБА_1 і третьої особи ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсними договорів купівлі-продажу та скасування записів про право власності з позовними вимогами ОСОБА_1 і третьої особи ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зобов`язання усунути наслідки незаконного будівництва шляхом приведення у відповідність до будівельних норм та правил чи знесення.

Виділити в самостійне провадження позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Київська районна адміністрація Одеської міської ради, Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради та позовні вимоги третьої особи ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсними договорів купівлі-продажу та скасування записів про право власності.

Передати для реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду роз`єднані матеріали цивільної справи, як такої, що надійшла вперше та після реєстрації передати справу судді Літвіновій І . А ., під головуванням якої ухвалено рішення про роз`єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог у самостійні провадження.

Питання щодо подальшого провадження у справі за позовними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Київська районна адміністрація Одеської міської ради, Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради та за позовними вимогами третьої особи ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 визнання недійсними договорів купівлі-продажу та скасування записів про право власності вирішити після здійснення реєстрації роз`єднаних матеріалів в автоматизованій системі документообігу суду.

Клопотання третьої особи ОСОБА_4 про витребування доказів (вхід. № 7215/19 від 18.02.2019) вирішити у провадженні за позовними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Київська районна адміністрація Одеської міської ради, Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради та за позовними вимогами третьої особи ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсними договорів купівлі-продажу та скасування записів про право власності.

Ухвала набирає законної сили з дня її складення.

Днем складення повного тексту ухвали є 12 квітня 2019 року.

Копію ухвали невідкладно надіслати учасникам справи та процесу до відома.

Ухвала не є окремим об`єктом апеляційного оскарження. Запереченгя на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Літвінова І. А.