Справа № 206/6141/18
Провадження № 2/206/164/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2019 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська

у складі:

головуючий суддя Маштак К.С.

за участю:

секретаря судового засідання Стахів О.О.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро цивільну справу за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування збитків,-

ОСОБА_5 виклад позиції позивача та заперечень відповідачів.

Позивач ОСОБА_6 товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернувся до суду з уточненим позовом до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про відшкодування збитків. В обґрунтування заявлених позовних вимог посилається на те, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є споживачами електричної енергії за адресою: м. Дніпро, вул. Баштанна, 27А відповідно до вимог Закону України «Про захист прав споживачів» та ЗУ «Про житлово-комунальні послуги». Під час перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідачів за адресою: м. Дніпро, вул. Баштанна, 27А, що проводилась 06.03.2018 року, згідно з п. 21, 37 Правил користування електричною енергією для населення, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Мін'юсті 04.07.2006 за № 782/12656 (далі ПКЕЕН), представниками Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» були виявлені наступні порушення Правил, що зафіксовано у відповідному акті: самовільне підключення до мереж енергопостачальника з порушенням схеми обліку. Виявлені безоблікові розетки, пошкоджена пломба на клемній кришці. Вказане порушення неможливо виявити під час проведення контрольного огляду приладу обліку, тому розрахунок робиться за три роки. У присутності Відповідача-1 був складений акт про порушення № 135081 від 06.03.2018 з яким він ознайомлений під підпис. Оскільки вказані дії споживачів є порушеннями правовідносин у сфері електроенергетики, що регламентуються вимогами ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1 357, (яка втратила чинність відповідно до постанови КМУ № 502 від 20.06.2018, проте була чинною на момент виникнення правовідносин між сторонами), тому позивач просив стягнути солідарно з відповідачів матеріальні збитки у сумі 22073,80 гривень, а також судові витрати у розмірі 1762,00 грн.

Відповідач ОСОБА_3 подав до суду відзив на позовну заяву, у якій зазначив, що перевірка була проведена та акт про порушення було складено на імя особи, яка не є ні власником, ні споживачем, ні уповноваженою особою власника, що є порушенням п. 37, 53 ПКЕЕН, оскільки ОСОБА_3 15 жовтня 2014 року продав земельну ділянку та передав у дарунок ОСОБА_4М, житловий будинок, що розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Баштанна, 27-А., У звязку з цим відповідач ОСОБА_3 просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

У відповіді на відзив представник позивача зазначив, що під час перевірки ОСОБА_3 поводив себе, як господар домоволодіння, а саме допустив працівників РЕМ у будинок, при ньому було обстежено прилад обліку, електроустановки та підключення. Акт про порушення Відповідачем підписано без жодних зауважень та заперечень. Відповідач був присутній на засіданні при розгляді актів про порушення, яке відбулося 27 червня 2018 року. Тому відповідач був обізнаний про виявлене у нього порушення, однак документи про перехід права власності на будинок відповідач надав лише після судового засідання з відзивом на позовну заяву. Окрім цього, відповідач порушив п. 42 ПКЕЕН та п. 2.21 Договору про користування електричною енергією з Відповідачем № 7230046, а саме не повідомив письмово постачальника за 7 днів до припинення користування електричної енергією про розірвання договору.

Відповідач ОСОБА_4, залучений представником позивача після уточнення позовних вимог надав до суду відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що акт про порушення було розглянуто з порушенням порядку та складено на імя особи. яка не є ні власником, ні споживачем, ні уповноваженої особою власника, а засідання комісії відбулося за відсутності власника житла. Відповідач ОСОБА_4 не був повідомлений про засідання комісії. Окрім цього, при визначенні розрахунку розміру відшкодування збитків по ОСОБА_7 № 135081 було порушено методику визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН, а саме розрахунок здійснено за 3 роки з 06.03.2015 по 06.03.2018, в той час коли законодавством чітко встановлено обмеження щодо періоду нарахування у 12 (дванадцять) календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. У звязку з цим відповідач ОСОБА_4 просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

ІІ. Заяви, клопотання. Інші процесуальні дії у справі.

07.11.2018 представником позивача подано до суду позовну заяву про відшкодування збиктів.

08.11.2018 позовна заява була залишена без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою судді від 26.11.2018, у звязку із усуненням недоліків, позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

31.01.2019 відповідачем ОСОБА_3 до суду було надано відзив на позовну заяву.

04.01.2019 представником позивача було подано відповідь на відзив.

12.02.2019 представник позивача подав до суду клопотання про залучення ОСОБА_4 до участі у справі як співвідповідача, яке судом було задоволено.

14.02.2019 до канцелярії суду представником позивача було подано уточнену позовну заяву.

05.03.2019 представником позивача було подано до канцелярії суду клопотання про долучення до матеріалів справи відеозапису, який був зроблений за адресою: м. Дніпро, вул. Баштана 27А, під час виявлення порушення Правил користування електричною енергією для населення. У судовому засіданні представник позивача зазначив, що не зміг своєчасно подати цей доказ через технічні причини. Дане клопотання судом на підставі ст. 126 ЦПК України було залишено без розгляду.

21.03.2019 відповідач ОСОБА_4 було також подано відзив на позовну заяву про відшкодування шкоди.

09.04.2019 представник відповідача ОСОБА_3 подав до канцелярії суду заяву з проханням провести судове засідання, призначене на 11.04.2019 без його участі через термінове відрядження.

11.04.2019 судом розглянуто подані клопотання, заслухано вступне слово учасників справи, зясовано всі обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, допитано свідка, досліджено письмові докази, проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

15.10.2014 ОСОБА_3П та ОСОБА_8 продали земельну ділянку та передали у дарунок ОСОБА_4 житловий будинок, що розташовані за адресою: м. Дніпро, вул. Баштанна, 27-А, що підтверджується договором дарування незавершеного будівництвом житлового будинку НАЕ 2054016 та договором купівлі-продажу земельної ділянки НАЕ 254017 та витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 73-76).

21.06.2018 ОСОБА_4 було подано позов до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про захист прав споживача, шляхом визнання незаконним рішення комісії 5РЕМ про розгляд акту про порушення ОСОБА_3 ПКЕЕН, яке викладено в протоколі № 738/135081 від 18.04.2018, яким ОСОБА_3 на підставі ОСОБА_7 про порушення № 135081 від 06.03.2018 нарахована сума вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 62345,04 грн., у звязку із чим, 26.06.2018 ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська було відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання (а.с. 112-113).

Свідок ОСОБА_9 показала суду, що ОСОБА_3 знає, неприязних стосунків з ним не має. 06.03.2018 в результаті перевірки домоволодіння за адресою: м. Дніпро, вул. Баштанна, 27А було виявлено незаконне використання електроенергії. ОСОБА_3 провів її та майстрів у дім, де знаходився лічильник. При перевірці лічильника було виявлено, що він не вірно підключений, також було виявлено 2 пари без облікових розеток. При включенні електроприладів лічильник не нараховував використання електроенергії. Переріз проводу був зафіксований у розетці, площа перерізу становила 2 мм. Абонент не казав, що він не є власником будинку. Під час перевірки ОСОБА_3 поводив себе різко, місцями кричав, потім заспокоївся.

ІV. Докази, наведені учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позовів, відхилені судом, та мотиви їх відхилення.

На підтвердження обставин викладених у позовній заяві представником позивача, в якості доказів, було подано засвідчені копії договору № 7230046 про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області за адресою: м. Дніпро, вул. Баштанна, 27А, укладеного 11.06.2008 між Відкритим акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія «Дніпрообленерго» та ОСОБА_3, ОСОБА_7 Н про порушення № 135081 від 06.03.2018 з додатком до нього, складений за участю ОСОБА_3, акту № 135081 про встановлення/заміну/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку (засобу обліку), встановленого на обєкті побутового споживача від 06.03.2018, протоколу № 738/135081 засідання комісії 5РЕМ по розгляду актів про порушення ПКЕЕН від 18.04.2018, розрахунку розміру відшкодування збитків по ОСОБА_7 Н № 135081, протоколу № 909/135081 засідання комісії 5РЕМ по розгляду актів про порушення ПКЕЕН від 27.06.2018, розрахунку та детального розрахунку розміру відшкодувань збитків по акту № 135081, завдання на виконання заявок.

В той же час, судом вказані вище докази відхиляються з огляду на наступні обставини.

Відповідно ст. 11 ЦК України цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно з ч. 4 ст. 203 ЦК України правочин має вчинятися у формі, встановленій законом.

Частина 1 ст. 207 ЦК України встановлює, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 208 ЦК України у письмові формі належить вчиняти правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу.

Відповідно до статті 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин, для якого законом не встановлена обов'язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства, та скріплюється печаткою цієї юридичної особи.

Стаття 638 ЦК України передбачає, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Однак, договір № 7230046 від 11.06.2008 про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області за адресою: м. Дніпро, вул. Баштанна, 27А, укладений між Відкритим акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія «Дніпрообленерго» та ОСОБА_3 не містить підпису однієї зі сторін цього договору, а саме енергопостачальника, а відтак суд відхиляє цей доказ (а.с. 16-20).

Зі змісту пунктів 53 ПКЕЕН випливає, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником обєкта або має право користуватися цим обєктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

В звязку з вищевикладеним суд відхиляє ОСОБА_7 Н про порушення № 135081 від 06.03.2018 з додатком до нього, складений за участю ОСОБА_3 та акт № 135081 про встановлення/заміну/технічної перевірки /контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку (засобу обліку), встановленого на обєкті побутового споживача від 06.03.2018 з огляду на вищевикладене.

Так, вказаний акт було підписано ОСОБА_3, який не єпобутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником обєкта або має право користуватися цим обєктом відповідно до договору), оскільки не є власником або співвласником обєкта, за даною адресою не зареєстрований та проживає в іншому місці. Крім цього суду не надано жодного підтвердження, що ОСОБА_9 ОСОБА_7 та ОСОБА_10 були представниками енергопостачальника на момент порушення. Також, вказаний акт був складений без участі свідків (а.с. 20-22).

При оцінці даного доказу суд враховує правову позицію ОСОБА_11 Верховного Суду висловлену у постанові від 06.02.2019 у справі № 522/12901/17-ц, відповідно до якої: «Складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов'язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов'язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта».

Відповідно до п. 53 ПКЕЕН акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії.

Так, засідання комісії 5РЕМ по розгляду актів про порушення ПКЕЕН, яке відбулося 18.04.2018, на якому було складено протокол № 738/135081 було розглянуто без участі побутового споживача, яким є ОСОБА_4 та без участі особи за участю якої був складений акт про порушення № 135081 (а.с. 25).

Згідно акту про порушення № 135081 лише ОСОБА_3 було повідомлено, що комісія постачальника електроенергії буде проводити розгляд складеного акта про порушення 30.03.2018 з 10 год. 00 хв. по 12 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_1. Розгляд складеного акта про порушення не відбувся 30.03.2018 , а відбувся аж 18.04.2018, про що ні побутовий споживач ОСОБА_4, ні ОСОБА_3 не були повідомлені належним чином. Відтак, відповідно до п. 53 ПКЕЕН акт не повинен був розглядатися без повідомлення побутового споживача. Окрім цього, протокол № 738/135081 засідання комісії 5РЕМ по розгляду актів про порушення ПКЕЕН від 18.04.2018 не підписаний 1/3 складу членів комісії по розгляду актів, які згідно протоколу були присутні, а саме: ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14

Розрахунок розміру відшкодування збитків по ОСОБА_14 № 135081 не містить дату складання та підписів осіб, які виконали цей розрахунок, а відтак цей доказ не може бути достовірним відповідно по положень ЦПК, адже не зрозуміло, коли він був складений та хто несе відповідальність за його складання (а.с. 26)

Відповідно до п. 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання повідомлення про місце, час і дату засідання комісії або відсутності споживача або його представника за адресою, визначеною у даних щодо споживача, наявних в оператора системи, оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи.

Засідання комісії 5РЕМ по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, яке відбулося 27.06.2018, на якому було складено протокол № 909/135081 було проведено також без участі побутового споживача, яким є ОСОБА_4 ОСОБА_9 того, акт про порушення складений 06.03.2018 за правилами ПКЕЕН, однак розглянутий вже за правилами ПРРЕЕ з порушенням встановлених строків (60 календарних днів від дня складення акту про порушення), а відтак акт про порушення вважається недійсним та підлягав скасуванню на засідання комісії. Окрім того, протокол № 909/135081 засідання комісії 5РЕМ по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ від 27.06.2018 не підписаний 1/3 складу членів комісії по розгляду актів, а саме: ОСОБА_15, ОСОБА_12, ОСОБА_16, ОСОБА_14 та не зазначено прізвищ всіх членів комісії, яки брали участь у засіданні комісії, що ставить під сумнів їх присутність на цьому засіданні (а.с. 28).

Другий розрахунок розміру відшкодування збитків по ОСОБА_14 № 135081 та додаток до нього з детальним розрахунком також не містить дату складання та підписів осіб, які виконали цей розрахунок, а відтак цей доказ не може бути достовірним відповідно по положень ЦПК (а.с. 29).

V. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст.ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, Правилами користування електричною енергією та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика).

Пунктом 48 Правил користування електричною енергією визначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення Правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.

Порядок складання актів про порушення споживачем врегульовано Правилами користування електричною енергією встановлений п. 53 ПКЕЕН, відповідно до якого у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем ПКЕЕН, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Як вбачається з матеріалів справи, 06.03.2018 представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» було складено ОСОБА_14 про порушення Н № 135081, згідно якого ОСОБА_3 порушив п. 48 ПКЕЕН (самовільне підключення до електричної мережи електроустановок побутового споживання поза засобом обліку) безоблікові розетки.

На підставі акту енергопостачальник має право визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики.

Відповідно до п. 3.2. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури.

Відповідно до п. 3.3 Методики, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Пункт 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2006 року № 122, встановлює, що обсяг електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акту виявлених порушень, складеного відповідно до Методики.

Пунктом 3.5 Методики передбачено, що в разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5,6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою, зазначеною у пункті 2.7 Методики.

При цьому, відповідно до протоколу засідання комісії 5РЕМ по розгляду актів про порушення ПРЕЕ від 27.06.2018 № 909/135081 енергопостачальником без будь-якого обґрунтування було здійснено розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії за період з 06.03.2015 по 06.03.2018 в розмірі 22073,80 грн. з розрахунку за площею перерізу провідника 0,5 мм. При цьому представник позивача та допитана судом свідок ОСОБА_9 не змогла пояснити, чого було здійснено розрахунок за площею перерізу провідника саме 0,5 мм., оскільки вона встановлювала саме 2 мм.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов'язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Виходячи з вищевикладеного, суд вважає, що представником позивача не доведено, що відповідачі завдали збитків позивачу, як надавачу послуг саме у розмірі 22073,80 грн, оскільки наданий розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії було здійснено з недотриманням вимог Методики в частині визначення періоду, за який має здійснюватися розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Іншого розрахунку обсягу та вартості не облікованої електричної енергії АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» не надано, а проведення розрахунку відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 3562, зареєстрованої в Міністерства юстиції України 04.07.2006 за №782/12656, відноситься до виключної компетенції енергопостачальника АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі».

Таким чином, позовні вимоги задоволенню не підлягають в повному обсязі.

Вирішуючи позов по суті, суд, також, звертає увагу, що відповідно до положень ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов'язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб'єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об'єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов'язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Також, ЄСПЛ у рішенні від 04 квітня 2019 року у справі «KUNERT v. POLAND» (заява № 21851/03) констатував відсутність порушення права на справедливий суд, закріпленого статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки заявник не проявив належної старанності в оформленні процесуальних документів, які він подав до суду.

Так, згідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно положень ст. 5 ЦПК України суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За змістом ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи вищевикладені норми чинного законодавства, дослідивши матеріали справи, вислухавши учасників справи, оцінивши наявні в ній докази, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню повністю.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 11, 203, 205, 207, 208, 638, 714 ЦК України, ЗУ «Про енергетику», Правилами користування електричною енергією та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, ст.ст. 1-4, 10, 12, 13, 76-89, 95, 141, 258, 259, 264, 265, п. 15, п.п. 15.5 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні позовних вимог АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування збитків відмовити повністю.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції, що відповідає приписам пункту 15, підпункту 15.5 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 16.04.2019.

Головуючий суддя: К.С. Маштак