Справа № 309/819/19
Провадження № 2/309/856/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2019 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в особі: головуючого-судді : Савицький С.А.

при секретарі : Данило І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з даним позовом, посилаючись на те, що з відповідачем вони проживають в зареєстрованому шлюбі з 03.12.1983 року, про що зроблено актовий запис №49 у Драгівській сільській раді народних депутатів. Причиною розірвання шлюбу є те, що вони з відповідачем є людьми різних характерів, поглядів на шлюб та сім`ю, через що між ними виникали непорозуміння, які призвели до втрати взаємоповаги та повного припинення шлюбних відносин. Сторони тривалий час не проживають разом та не ведуть спільного господарства. Їхній шлюб носить формальний характер. Вважає таке існування шлюбу між ними в подальшому не можливим. За таких обставин позивачка вважає, що сім`я розпалась остаточно і відновлена бути не може. Просила шлюб укладений між нею та відповідачем розірвати.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася. Представник позивача Цопко С.В. подала до суду заяву, в якій просила провести розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримала повністю та просила позов задовольнити.

В судове засідання відповідач ОСОБА_3 не з`явився, подав заяву, в якій просив розглядати дану справу без його участі, позовні вимоги визнає.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд вважає, що справу можливо вирішити у відсутності сторін без фіксування судового процесу.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Враховуючи вимоги ст. 112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу та інші обставини життя подружжя. Частиною 2 вказаної норми передбачено постановлення судом рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Оскільки відповідач визнав позов у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі. Беручи до уваги вище наведене, а також те, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами слід розірвати.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 12, 13, 76-78, 142, 206, 258-268 ЦПК України, ст.ст.104,105,112 СК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Шлюб зареєстрований між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 03.12.1983 року, за актовим записом №49 у Драгівській сільській раді народних депутатів Хустського району Закарпатської області - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище позивачки залишити « ОСОБА_4 ».

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Савицький С.А.