пр. № 2-п/759/58/19
ун. № 759/4982/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2019 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді Миколаєць І.Ю.

при секретарі Шелудько В.В.

за участі представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2, який здійснює представництво інтересів ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ :

Заочним рішенням Святошинського районного суду м.Києва ухваленим у вищезазаначеній справі 27.06.2018 року, позовні вимоги позивача були задоволені. Судом вирішено : «Стягнути з ОСОБА_3 (АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_5 (АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою в сумі 65224, 66 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 (АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_5 (АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) моральну шкоду в розмірі 10000,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 (АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_5 (АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) судовий збір в розмірі 752,24 грн.»

Своєю заявою про перегляд заочного рішення відповідач просить рішення скасувати та призначити справу до розгляду у загальному порядку посилаючись на факти неявки відповідача у судові засідання із поважних причин - неотримання судових повісток за причини фактичного проживання за іншою адресою. Про докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи не повідомляє.

У судове засідання відповідач, його представник не з"явились, про місце та час розгляду заяви про перегляд заочного рішення заявник - представник відповідача повідомлений належним чином про що свідчить зворотнє поштове повідомлення.

У судовому засіданні представник позивача заперечує проти задоволення заяви. Вважає, що у разі не проживання особи за зареєстрованим її місцем проживання, така особа зобов"язана письмово повідомити відповідному органу реєстрації про своє місце перебування, або ж зареєструвати своє нове місце проживання за якою особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції, що передбаченоп.п.7,12 Постанови КМУ № 207 від 02.03.2016 р. "Про затвердження правил місця проживання та порядку передачі органами реєстрації інформації до Єдиного державного демографічного реєстру".

Розглянувши заяву про перегляд заочного рішення, дослідивши матеріали справи суд вважає, що заява задоволенню не підлягає.

27.06.2018 року Святошинським районним судом м.Києва було ухвалене заочне рішення у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди.

Відповідно до п. 9 ч.1 Перехідних положень ЦПК України (за редакцією ЗУ № 2147-УІІІ від 03.10.2017 р., в дії з 15.12.2017 р.), заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими відкрито на момент набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цієї редакції Кодексу.

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з"явився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідним є одночасна наявність трьох обставин: неявка відповідача у судове засідання і неповідомлення про причини неявки (або неявка відповідача у судове засідання, або не повідомлення про причини неявки); не подача відзиву (заперечень за ЦПК України, що діяв до 15.12.2017 р.) з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто таких доказів, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення.

У судові засідання, призначені судом на 24.10.2017 р., 27.06.2018 р. відповідач не з»явився. Про місце та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомляв.

Приймаючи рішення про ухвалення заочного рішення, суд керувався як підставами можливості ухвалення такого рішення у відповідності до ч.4 ст.223, ч.1 ст. ст.280 ЦПК України, які не передбачають встановлення або не встановлення судом поважності або неповажності неявки відповідача, так і процесуальними строками для ухвалення рішення. Тобто визначальним моментом заочного розгляду справи є лише належне повідомлення відповідача.

Судом, який ухвалював рішення, визначено пріоритетним право позивача на захист його інтересів, способом, визначеним ст.4 ЦПК України із застосуванням принципу диспозитивності, визначеним ст.11 ЦПК України, над обставинами не явки відповідача та/або його представника.

Відповідачем не подано заперечень на позовну заяву. Таким чином суд вважає, що заперечення (відзив) не подані відповідачем без поважних причин.

Щодо третьої обов»язкової обставини, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення. Відповідач не повідомляє суд і не посилається на будь-який новий доказ, що має суттєве значення для правильного вирішення справи, як того вимагає ст.288 ЦПК України. Одне лише посилання на свої заперечення проти доводів позовної заяви , а також на докази, які можуть бути отримані у майбутньому, не є тією обов»язковою обставиною, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення, а саме доказом, який має істотне значення для правильного вирішення справи.

Слід зазначити, що кожна сторона маючи обсяг прав, розпоряжається ними щодо предмета спору на власний розсуд, а суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, які беруть участь у справі (диспозитивність цивільного судочинства - ст.11 ЦПК України).

Ухвалюючи рішення, суд зважив на наявність доказів в обгрунтування тих вимог, які просив задовольнити позивач, встановив правівідносини сторін, які випливають їз встановлених обставин та надав їм відповідну правову оцінку. Інша оцінка таких правовідносин не є метою розгляду заяви про скасування заочного рішення.

З урахуванням не поважності причин неявки у судові засідання, не поважності неподачі до судового розгляду заперечень на позовну заяву, та з урахуванням відсутності посилань на такі докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку немає.

Керуючись ст.ст. 287-289 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_2, який здійснює представництво інтересів ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя І.Ю.Миколаєць