Житомирський апеляційний суд
Справа №296/9891/18 Головуючий у 1-й інст. Рожкова О. С.
Категорія 54 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2019 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Талько О.Б., Коломієць О.С.,

з участю секретаря судового засідання Пеклін Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі

цивільну справу №296/9891/18 за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Житомирський бронетанковий завод» про визнання незаконним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення

за апеляційною скаргою Державного підприємства «Житомирський бронетанковий завод»

на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 26 грудня 2018 року, яке ухвалене під головуванням судді Рожкової О.С. у м. Житомирі,

в с т а н о в и в:

У жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Державного підприємства «Житомирський бронетанковий завод» (надалі - ДП «Житомирський бронетанковий завод»). Просив визнати незаконним та скасувати наказ ДП «Житомирський бронетанковий завод» від 26 вересня 2018 року №311-ОС «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності». Свої вимоги обґрунтовував тим, що працював у відповідача на посаді заступника директора з питань безпеки. Вищевказаним наказом за низький рівень особистої виконавчої дисципліни, формалізм та численні упущення в роботі йому оголошено догану. Вважає наказ незаконним у зв`язку з тим, що у ньому не конкретизовано, за які саме упущення в роботі він притягується до дисциплінарної відповідальності та у чому полягає низький рівень особистої виконавської дисципліни і формалізм у роботі, а порушення ним трудової дисципліни вважає надуманими. У наказі також не зазначено, коли саме вчинено порушення ним трудової дисципліни, допущений формалізм та упущення в роботі, що унеможливлює визначитися із строками притягнення до дисциплінарної відповідальності. Пізніше було проведено службове розслідування та відібрані у нього пояснення, хоча відповідно до положень чинного трудового законодавства, якими врегульовані спірні правовідносини, такі дії відповідача повинні були передувати притягненню його до відповідальності, а не навпаки. Також відповідачем при накладенні стягнення не врахована його попередня робота та застосування до нього заходів заохочення, що підтверджує його сумлінне та професійне ставлення до виконання посадових обов`язків.

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 26 грудня 2018 року визнано незаконним та скасовано наказ ДП «Житомирський бронетанковий завод» від 26 вересня 2018 року №311-ОС «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким заступнику директора з питань безпеки ОСОБА_1 оголошено догану. Вирішено питання судових витрат.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, ДП «Житомирський бронетанковий завод» подало апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити. Зокрема зазначає, що суд безпідставно відхилив надані відповідачем у відзиві докази та не обґрунтував мотивів їх відхилення. Наголошує на тому, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стали пояснення останнього від 24 вересня 2018 року, а тому догана оголошена у місячний термін. Так, позивачем проігноровані поправки директора та повторно не надано на погодження Положення про пропускний та внутрішньо-об`єктовий режим на ДП «Житомирський бронетанковий завод». ОСОБА_1 самовільно передоручив виконання завдання, поставленого керівником особисто перед ним, іншим особам. Окрім того, позивач безпідставно передоручив підлеглим й виконання завдання директора підприємства зібрати повний пакет документів щодо постачання, вивозу та поверненні бойового модуля та не забезпечив контроль за своєчасним та якісним виконанням. Про наявність підстав для переміщення модулів та дотримання при цьому вимог Положення про пропускний режим директора підприємства не повідомлено. Не маючи повноважень, позивач отримував кореспонденцію адресовану підприємству та доручав іншим особам її виконання без відома та погодження з керівником підприємства. Зокрема, це стосується листа слідчого управління ГУНП в Житомирській області від 25 липня 2018 року №8957/24-2018, який надійшов на адресу підприємства 27 липня 2018 року, та передання правоохоронним органам копій внутрішніх документів підприємства. Отже, позивачем не забезпечено виконання пунктів 2.2.6,2.3.7,2.3.13 Посадової інструкції, що тягне відповідальність посадової особи за пунктами 4.1,4.8 даної Посадової інструкції.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а у задоволенні апеляційної скарги - відмовити. Зазначає, що при притягненні його до дисциплінарної відповідальності відповідач припустився грубих порушень норм чинного трудового законодавства. Зазначає, що причиною притягнення його до дисциплінарної відповідальності стала його принципова позиція щодо укладення догорів на поставку обладнання для ремонтів танків та бронетехніки із фірмами, які наживаються на державних закупівлях.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Із матеріалів справи вбачається та судом установлено, що сторони перебували у трудових відносинах та позивач працював заступником директора з питань безпеки ДП «Житомирський бронетанковий завод» (а.с.11).

Наказом директора ДП «Житомирський бронетанковий завод» від 26 вересня 2018 року №311-ОС «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» за низький рівень особистої виконавчої дисципліни, формалізм та чисельні упущення в роботі, керуючись статтями 147-149 КЗпП України та положеннями розділу 4 Посадової інструкції заступника директора з питань безпеки, заступнику директора з питань безпеки Лозовому Олегу Миколайовичу оголошено догану. Підстава наказу: 1) пояснювальні записки ОСОБА_1 та інших працівників заводу; 2) Посадова інструкція заступника директора з питань безпеки (а.с.13).

Позивач не заперечує тієї обставини, що 26 вересня 2018 року його ознайомлено з вказаним вище наказом.

Ознайомившись із наказом про оголошення догани, ОСОБА_1 службовою запискою від 26 вересня 2018 року звернувся до директора підприємства з приводу того, що йому не відомо, за які порушення та упущення в роботі йому оголошено догану (а.с.14). Зазначав про те, що службове розслідування не проводилося, з документальними матеріалами, які підтверджують його провину, він не ознайомлювався. Вимагав із даного приводу провести службове розслідування.

Відповідно до п.2.1 Регламенту проведення внутрішніх службових розслідувань на ДП «Житомирський бронетанковий завод», затвердженого наказом директора від 23 січня 2018 року №25-ОД, однією з підстав проведення внутрішнього службового розслідування є письмова вимога працівника з метою зняття безпідставних, на його думку, звинувачень або підозр із метою захисту його прав, честі та гідності.

Наказом директора ДП «Житомирський бронетанковий завод» від 27 вересня 2018 року №246-ОД для проведення службового розслідування створено комісію, якій належало розпочати роботу негайно та у максимально стислі терміни підготувати висновок за наслідками службового розслідування з викладенням допущених порушень, а також негативних наслідків, спричинених інтересам підприємства (а.с.15).

Відповідно до Посадової інструкції заступника директора з питань безпеки, яка затверджена директором підприємства 25 червня 2015 року (надалі - Посадова інструкція) та з якою позивач ознайомлений під підпис цією ж датою, заступник директора підрозділу з питань безпеки підприємства зобов`язаний: забезпечувати організацію роботи, здійснення керівництва та контроль за діяльністю співробітників структурного підрозділу з питань безпеки підприємства (пункт 2.2.6); контролювати доведення до відома персоналу підприємства рішення керівництва з усунення виявлених порушень (яке ухвалено рішення, кому доручене й строк виконання) (пункт 2.3.7); контролювати дотримання персоналом вимог пропускного і внутрішньо-об`єктового режиму (пункт 2.3.13).

Пункти 4.1 та 4.8 розділу 4 Посадової інструкції передбачають відповідальність заступника директора з безпеки за неналежне виконання або невиконання своїх посадових обов`язків, передбачених даною посадовою інструкцією в межах, установлених чинним законодавством України, та своєчасність і якість виконання вказівок і розпоряджень керівництва.

Згідно з трудовим законодавством порушенням трудової дисципліни є невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, що проявилися в порушенні правил внутрішнього трудового розпорядку, посадових інструкцій, положень наказів та розпоряджень роботодавця, якщо вони мають законний характер.

Проте, із змісту наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення йому догани, законність якого оскаржується у судовому порядку, ОСОБА_1 піддано дисциплінарному стягненню за низький рівень особистої виконавчої дисципліни, формалізм та численні упущення в роботі. При цьому в наказі на час його видання відповідач не конкретизував: за які саме порушення у роботі позивачу оголошено догану, а назвав їх узагальнено численними; у чому проявився низький рівень особистої виконавчої дисципліни і формалізм, за які ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності; які пункти Посадової інструкції порушено або не дотримано з вини працівника.

Посилання відповідача в апеляційній скарзі на процитовані вище змісти пунктів 2.2.6, 2.3.7, 2.3.13 Посадової інструкції не можуть бути прийняті колегію суддів до уваги при розгляді даного трудового спору, оскільки хоча локальний нормативний акт містить такі пункти, але у наказі посилання на ці пункти відсутні, а розділ 4 Посадової інструкції передбачає не один пункт, а одинадцять, чим нівелюється принцип правової визначеності.

Відповідно до змісту ст.148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Разом із тим, у наказі також не зазначено, коли саме позивач вчинив діяння. Невизначеність із проступками породжує невизначеність із часом їх вчинення та виявлення, чим ставиться під сумнів дотримання відповідачем строку для застосування дисциплінарного стягнення.

Окрім того, відповідно до частини першої ст.149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.

Натомість, як вбачається із службової записки від 26 вересня 2018 року позивачу невідомо за які порушення та упущення в роботі йому оголошено догану. Він запропонував провести з цього приводу службове розслідування, але комісія для проведення службового розслідування була створена після притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, а не навпаки. Окрім того, у наказі зазначено про пояснювальні записки позивача, але при цьому не вказано їхніх дат та кількості, що також не на користь правової визначеності, а всі сумніви у трудових спорах тлумачаться на користь працівника, який є більш незахищеною стороною у відносинах із роботодавцем.

За таких обставин, колегія суддів апеляційного суду погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що наказ від 26 вересня 2018 року №311-ОС виданий відповідачем з грубим порушенням норм трудового законодавства відносно порядку притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, а тому обґрунтовано дійшов до висновку про його незаконність, а доводи апеляційної скарги цих висновків не змінюють і не спростовують та не потребують додаткового правового обгрунтовання з огляду на вищевикладене.

Також навіть при доведеності вини працівника частина друга ст.149 КЗпП України надає право роботодавцю вибирати вид стягнення, але зобов`язує його враховувати при цьому цілу низку факторів: 1) ступінь тяжкості вчиненого проступку, що включає форму вини, хоча лише до вини і не зводиться; 2) заподіяну порушенням шкоду; 3) обставини, за яких вчинено проступок; 4) попередню роботу працівника. Проте, при притягненні позивача до дисциплінарної відповідальності відповідачем не врахована попередня робота ОСОБА_1 . Як убачається із трудової книжки за час роботи з квітня 2015 року до позивача дев`ять разів застосовувалися заходи заохочення різних видів, що свідчить про його добросовісне ставлення до виконання посадових обов`язків. Не доведено й заподіяння шкоди.

Оскільки суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, то суд апеляційного інстанції залишає його без змін, що відповідає приписам ст.375 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.259,268,367-368,374-375,381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Житомирський бронетанковий завод» залишити без задоволення, а рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 26 грудня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді:

Повний текст постанови складений 27 травня 2019 року.