Справа № 172/214/19
Провадження № 2/172/202/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.05.2019 року Васильківський районний суд Дніпропетровської області в складі: головуючого судді - Битяка І.Г.

за участі секретаря судового засідання - Глушко О.М.

позивача - ОСОБА_1

відповідача - ОСОБА_2 ., розглянувши у відкритому судовому засіданні в сел. Васильківка цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , треті особи орган опіки та піклування Шевченківської сільської ради Васильківського району Дніпропетровської області, орган опіки та піклування Васильківської селищної ради Дніпропетровської області про усунення перешкод у здійсненні дідом своїх прав щодо виховання онуків, -

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом. В обґрунтування позовних вимог вказує, його син та відповідачка 02.12.2011 року зареєстрували шлюб, від якого народилися двоє дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Син з невісткою та двома дітьми проживали разом з ним та його дружиною. Діти виросли у них на руках, вони багато часу проводили з онуками. Однак з травня 2018 року син та відповідачка разом не проживають, а з вересня 2018 року відповідачка взагалі стала уникати спілкування з ним та його дружиною, перешкоджає у спілкуванні та вихованні з онуками, не дотримується усної домовленості про відвідання дідуся та бабусі онуками. Просить суд зобов`язати ОСОБА_2 усунути перешкоди у спілкування його з онуками та визначити такий спосіб його участі у вихованні онуків: систематичні побачення через тиждень у вихідні дні з 17.00 години п`ятниці до 18 години неділі, у літній період 1 місяць безперервного перебування дітей у позивача та його дружини ОСОБА_6 за місцем їх проживання по АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді від 26.02.2019 року провадження у справі відкрито та постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Позивач ОСОБА_3 у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, пояснив, що невістка не дозволяє йому спілкуватись з онуками в тій мірі в якій він має право. Спроби мирно врегулювати питання результату не дали. В будні дні він не має можливості відвідувати онуків так як працює водієм шкільного автобуса.

Відповідачка ОСОБА_2 позовні вимоги визнала частково, надала відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити в задоволенні вимог позивача та встановити графік відвідування дітей за місцем їх проживання двічі на місяць не більше 8 годин у будні дні. Вказує, що вона ніколи не перешкоджала у спілкуванні дідуся та бабусі з онуками, однак позивач не завжди вчасно повертав їй дітей або не попереджав коли саме мав намір взяти їх до себе додому, що не узгоджувалося з її планами. Крім того, вказаний у позовній заяві графік спілкування діда та баби з онуками є не можливим, оскільки діти будуть відвідувати танцювальний гурток за місцем проживання в м. Дніпро як у будні, так і у вихідні дні, відстань від фактичного місця проживання дітей до місця проживання позивача в с . Шевченкове Васильківського району є досить великою, що може негативно вплинути на їх фізичний стан здоров`я, також крім спілкування з позивачем дітям необхідне спілкування і з близькими родичами по материнській лінії, до яких діти звикли та з якими охоче спілкуються, а влітку вона планує оздоровлення дітей в межах України. Вважає, що позивач зі своєю дружиною може спілкуватися з онуками коли батько дітей ОСОБА_7 забиратиме їх за місцем свого проживання в с . Шевченкове .

Третя особа орган опіки та піклування Васильківської селищної ради Дніпропетровської області надала письмові пояснення, в яких зазначає, що селищна рада не володіє інформацією про сім`ї позивача та відповідача, оскільки зареєстрованим місцем проживання останніх є с. Шевченкове, а за адресою: АДРЕСА_3 відповідачка фактично не проживає.

Третя особа орган опіки та піклування Шевченківської сільської ради Васильківського району Дніпропетровської області надала заяву про розгляд справи у відсутність представника сільської ради, позовні вимоги підтримують, надавши висновок виконавчого комітету як органу опіки та піклування сільської ради про обстеження матеріально-побутових умов проживання сім`ї ОСОБА_3 , відповідно до якого в будинку позивача в наявності всі необхідні умови для перебування малолітніх дітей.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_6 пояснила, що вона є дружиною позивача і бабою малолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_5 У них є всі умови для проживання дітей. Більше того до розірвання шлюбу відповідачка також проживала у їхньому будинку. Вони з чоловіком бажають приймати участь у вихованні дітей та мають для цього всі засоби.

Вислухавши учасників справи, свідка, дослідивши матеріали справи суд приходить до такого.

Судом встановлено, що 02.12.2011 року ОСОБА_7 та ОСОБА_8 зареєстрували шлюб, який розірваний рішенням Васильківського районного суду Дніпропетровської області від 06.03.2019 року.

ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася ОСОБА_4 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 - ОСОБА_5 В свідоцтві про народження дітей батьком записаний ОСОБА_7 , матір`ю - ОСОБА_2

Дідом малолітніх дітей є позивач ОСОБА_3 , бабою - ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 .

Конвенція про права дитини від 20 листопада 1989 року Генеральної Асамблеї ООН, ратифікована Постановою Верховної Ради України 27.02.1991 року в преамбулі визначає, що дитині для повного і гармонійного розвитку її особи необхідно зростати в сімейному оточенні, в атмосфері щастя, любові і розуміння.

У частині першій статті 3 Конвенції визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Згідно з частиною восьмою статті 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини.

Батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини (ч. 1 ст. 151 СК України).

У частині першій статті 257 СК України встановлено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні.

Тлумачення частини другої та третьої статті 257 СК України свідчить, що законодавець визначив механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби, діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Відповідно до статті 263 СК України спори щодо участі баби, діда, прабаби, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 159 СК України суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

В ході судового розгляду встановлено, що у малолітніх дітей ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є мати і батько, однак останні разом не проживають, діти проживають разом з матір'ю в м. Дніпро. Крім того, у дітей є дід і баба як з боку матері дітей, так і з боку батька дітей. Діди та баби також проживають в різних населених пунктах. За місцем проживання в м. Дніпро діти з понеділка по п'ятницю відвідують дитячий садок. Мати має намір віддати дітей на танцювальні гуртки та до психолога у вихідні дні.

При визначенні способу участі діда у вихованні онуків, з метою забезпечення позитивного психоемоційного стану малолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , суд враховує малолітній вік дітей, стосунки між родинами матері та батька дітей, щотижневий розпорядок дня дітей, а також законодавчо закріплені права батьків та інших родичів брати участь у вихованні дітей.

З урахуванням встановлених судом обставин та обговорених у судовому засіданні варіантів можливого спілкування дітей з дідусем, враховуючи баланс інтересів дітей, їх батьків та інших близьких родичів, суд вважає за необхідне визначити наступну участь діда у вихованні онуків: побачення один раз на місяць у вихідні дні за місцем проживання позивача з 17.00 год. п'ятниці до 18.00 год. неділі, а влітку - безперервно два тижні за місцем проживання позивача, за попередньою домовленістю з матір'ю дітей.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 151, 159, 257, 263 СК України, ст.ст. 10, 12, 13, 81, 89, 263, 265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В

1. Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , треті особи орган опіки та піклування Шевченківської сільської ради Васильківського району Дніпропетровської області, орган опіки та піклування Васильківської селищної ради Дніпропетровської області про усунення перешкод у здійсненні дідом своїх прав щодо виховання онуків - задовольнити частково.

2. Зобов'язати ОСОБА_2 не перешкоджати ОСОБА_3 спілкуватись з онуками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та брати участь у їх вихованні.

3. Встановити час побачень та спілкування ОСОБА_3 за місцем його проживання по АДРЕСА_1 з онуками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за попереднім узгодженням з матір'ю дітей ОСОБА_2 ,один раз на місяць у вихідні дні з 17.00 год. п'ятниці до 18.00 год. неділі, а влітку - безперервно протягом двох тижнів за попередньою домовленістю з матір`ю.

4. В решті позовних вимог відмовити.

5 Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 понесені судові витрати в сумі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Васильківський районний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя І.Г. Битяк