16 квітня 2019 року місто Київ
Єдиний унікальний номер справи 362/1732/17
Номер провадження 22-ц/ 824/6294/2019
У Х В А Л А

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Вербової І.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 вересня 2018 року, постановлену під головуванням судді Корнієнко С.В., у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 вересня 2018 року (а.с.125-126) позов Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, залишено без розгляду.

Не погоджуючись із вищевказаним судовим рішенням, 12 березня 2019 року представником ПАТ «Універсал Банк» - адвокатом Гладиш Я.М. подано апеляційну скаргу, з пропуском процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення, порушено питання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 березня 2019 року (а.с.142-143) визнано неповажними підстави пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення, на які посилалась представник скаржника в клопотанні, апеляційну скаргу ПАТ «Універсал Банк» залишено без руху та роз'яснено скаржнику право протягом десятиденного строку з дня отримання копії ухвали на зазначення інших підстав пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду, з наданням відповідних доказів (у разі їх наявності).

12 квітня 2019 року до Київського апеляційного суду надійшло клопотання ПАТ «Універсал Банк» про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 вересня 2018 року.

Ознайомившись з клопотанням скаржника, доводами, викладеними у ньому, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд дійшов висновку, що наведені підстави пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення є неповажними виходячи з наступного.

Європейський суд з прав людини роз'яснив, що положення ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, включаючи право на доступ до суду, поширюються також на апеляційне чи касаційне оскарження судового рішення, якщо таке право передбачено національним законодавством. Відповідно, поновлення пропущеного строку на апеляційне чи касаційне оскарження судового рішення є механізмом забезпечення певної гнучкості та пропорційності при вирішенні питання про допуск скаржника до апеляційного чи касаційного судів.

З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що поновлення строку на оскарження судового рішення може бути обґрунтованим та вважається співвідносним та виправданим стосовно неповного забезпечення принципу правової визначеності, зазвичай, якщо: 1) недотримання строків було зумовлене діями (бездіяльністю) суду попередньої інстанції, зокрема, особі не надіслано протягом строку на оскарження судового рішення копію повного тексту рішення суду попередньої інстанції (справа «Мушта проти України»); 2) пропуск строку на оскарження обумовлений особливими і непереборними обставинами суттєвого та переконливого характеру (справи «Рябих проти Росії», «Устименко проти України»); 3) відновлення строку необхідне для виправлення фундаментальних недоліків або помилок правосуддя (виправлення серйозних судових помилок) (справи «Безруков проти Росії», «Брумареску проти Румунії»).

При цьому у кожному випадку прийняття національними судами рішення про поновлення строків на звернення до суду або на оскарження судового рішення, ЄСПЛ наголошує на необхідності перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків втручання у принцип res judicata, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні у підставах для поновлення строків (справ «Пономарьов проти України»), а також, чи є обмеження права особи на доступ до суду пропорційним (справа «Мельник проти України»).

Так, виходячи зі змісту ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною другою статті 354 ЦПК України встановлено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувана ухвала постановлена 24 вересня 2018 року.

У клопотанні, поданому на виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 20 березня 2019 року, представник скаржника порушила питання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення, посилаючись на те, що адвокат Реутов О.Є з 01 листопада 2018 року не надавав юридичні послуги у зв'язку з його звільненням за власним бажанням, а тому його ознайомлення з матеріалами справи 14 грудня 2018 року свідчать про особисту зацікавленість останнього. У той час як представнику ПАТ «Універсал Банк» - адвокату Гладиш Я.М. стало відомо про наявність оскаржуваної ухвали з Єдиного державного реєстру судових рішень 13 грудня 2018 року.

Крім того, у поданому клопотанні представник скаржника посилалась на ту обставину, що дізнавшись про існування оскаржуваної ухвали 13 грудня 2018 року, остання зробила відповідні запити у відділення АТ «Універсал Банк» щодо надходження чи не надходження копії оскаржуваної ухвали. Разом з тим, доказів наведеній обставині не надано.

Так, представник Банку ознайомилась з оскаржуваною ухвалою в Єдиному державному реєстрі судових рішень 13 грудня 2018 року.

Разом з тим, ознайомившись з оскаржуваною ухвалою суду про залишення позову без розгляду та її змістом, апеляційну скаргу подано до суду лише 12 березня 2019 року.

Представником скаржника у поданому клопотанні не доведено, що недотримання строків було зумовлене діями (бездіяльністю) суду попередньої інстанції, пропуск строку на оскарження обумовлений особливими і непереборними обставинами суттєвого та переконливого характеру, або відновлення строку необхідне для виправлення фундаментальних недоліків або помилок правосуддя.

Таким чином, підстави пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду, на які посилається представник скаржника, є неповажними.

Пунктом 4 частини 1 статті 358 ЦПК України регламентовано, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо, зокрема, наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Таким чином, виходячи з наведених вище обставин, враховуючи, що наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження є неповажними, у відкритті апеляційного провадження за поданою апеляційною скаргою слід відмовити.

Керуючись ст.358 ЦПК України, Київський апеляційний суд, -

у х в а л и в :

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 вересня 2018 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її складення.

Повне судове рішення складено 16 квітня 2019 року.

Суддя: І.М. Вербова