Справа №766/4227/19
Пров. №2/766/6175/19
24 травня 2019 року м. Херсон
Херсонський міський суд Херсонської області в складі:
головуючого судді Ус О.В.,
секретар судового засідання Неменко Ю.М.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
Позивач 01.03.2019 р. звернувся до суду з позовом в якому просив визнати відповідача ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме житловим будинком АДРЕСА_1 , мотивуючи тим, що він є власником спірного житлового будинку, у якому зареєстрований відповідач, який за місцем реєстрації тривалий час не проживає. У зв`язку з наявністю зареєстрованого відповідача в будинку, позивач змушений сплачувати за комунальні послуги від кількості зареєстрованих осіб, що вводить його в додаткові необґрунтовані фінансові витрати, а також позбавляє можливості оформити субсидію.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12.03.2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання.
Представник позивача в судове засідання не з`явилась надала до суду клопотання про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Проти розгляду справи у відсутності відповідача та ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини не явки суду не відомі, відзив суду не подавав.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд, встановивши обставини справи, перевіривши їх доказами, вважає позов таким, що підлягає задоволенню за наступних підстав.
ОСОБА_1 є власником домобудівлі АДРЕСА_1 , що розташована у АДРЕСА_1 , що підтверджено свідоцтвом про право власності на нерухоме майно, виданим Виконавчим комітетом Зеленівської селищної ради 25.06.2004 року та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №3964397 виданим Херсонським державним бюро технічної інвентаризації 25.06.2004 року (арк. справи 6,7).
Згідно будинкової книги, для прописки громадян, що проживають у будинку АДРЕСА_1 , вбачається, що ОСОБА_3 з 08.08.2003 року, зареєстрований у вищевказаному будинку (арк. справи 8-9).
Згідно довідки №224, виданої Виконавчим комітетом Зеленівської селищної ради 28.02.2019 року, вбачається, що у будинку АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_1 (власник), ОСОБА_4 (дружина власника) та ОСОБА_2 (син власника) (арк. справи 10)
Відповідно до довідки №225 виданої Виконавчим комітетом Зеленівської селищної ради 28.02.2019 року, вбачається, що за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований але фактично не проживає з 2007 року ОСОБА_2 (арк. справи 10).
Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Частиною 1 ст. 317 ЦК України передбачено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Згідно зі ст. 319 ЦК України, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно вселення членів сім`ї у житлове приміщення, яке належить громадянину на праві власності є результатом реалізації права власника й у них виникає право на користування чужим майном, тобто сервітутне право.
При цьому, ч.2 ст. 405 ЦК України, передбачені, спеціальні підстави для визнання особи такою, що втратила право на користування житлом власника: у разі відсутності без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
У відповідності до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
В судовому засіданні достовірно встановлено, що відповідач маючи об`єктивну можливість користуватися спірним житловим приміщенням, перешкод йому позивач не чинив, майно та речі відповідача в будинку відсутні, поважних причин для його відсутності у спірному житловому приміщенні не існувало.
Відсутність відповідача за місцем мешкання понад один рік, без поважних причин та відсутність іншої домовленості між власником житлового приміщення та відповідачами, дають суду підстави зробити висновок, що відповідач, не мешкаючи в спірному будинку з 2007 року, без поважних причин, втратив право користування житловим приміщенням, в зв`язку з чим підлягає визнанню таким в судовому порядку.
Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні.
Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися.
Рішення в повному обсязі складене 24 травня 2019 року.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 316, 317, 319 ЦК України, ст.ст. 12, 76, 81, 90, 235, 258, 263-265, 268, 273, 279, 280-283, 352, 354 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити в повному обсязі.

Визнати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) таким, що втратив право користування житловим будинком АДРЕСА_1

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідачів.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Згідно загального порядку оскарження, дане рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СуддяО. В. Ус