Справа № 202/6946/16-ц
Провадження № 2-п/202/48/2019
УХВАЛА

Іменем України

17 травня 2019 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді - Слюсар Л.П.,

за участю секретаря - Дмитрієва Р.С.,

заявника - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «АктаБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 18 травня 2017 року, ухваленому у справі за вищезазначеним позовом, позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «АктаБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом були задоволені.

03.05.2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду, посилаючись на те, що він не міг бути присутнім в судових засіданнях, а також в останньому засіданні та приймати в ньому участь, а саме 18.05.2017 року, в зв`язку з тим, що йому не було відомо про будь-які судові процеси та судові повістки про виклик до суду, він не отримував. Вказав, що надані документи та розрахунок заборгованості не є належним доказом по стягнення заборгованості з відповідача, а також те, що на його думку заборгованість відсутня та ним належним чином виконувалися зобов`язання, а банк не довів належним чином наявну заборгованість та намагається стягнути грошові кошти, які він не повинен сплачувати Банку. Зазначив, що докази на які він посилається мають істотне значення для розгляду справи. Також просив суд поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, оскільки заочне рішення ним фактично отримано 03.05.2019 року під час ознайомлення з матеріалами цивільної справи, після ознайомленням ним подано заяву про перегляд заочного рішення суду.

В судовому засіданні заявник заяву підтримав та просив суд її задовольнити із наведених в заяві про перегляд заочного рішення підстав.

Представник ПАТ«АктаБанк»в судове засідання не з`явився. Про час і місце слухання справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив.

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, заслухавши заявника, розглянувши заяву, вивчивши матеріали цивільної справи №202/6946/16-ц, провадження №2/202/396/2017 доходить наступного висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, у листопаді 2016 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська звернулося Публічне акціонерне товариство «АктаБанк» з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.11.2016 року цивільну справу розподілено судді Шкляруку Д.С. та ухвалою від 08 листопада 2016 року, відкрито провадження у справі.

12.01.2017 року ОСОБА_1 оскаржив ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі та подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 16 березня 2017 року апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 08 листопада 2016 року про відкриття провадження у справі повернена.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.03.2017 року, справа розподілена судді Слюсар Л.П.

Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Слюсар Л.П. від 20 березня 2017 року вказану справу прийнято до провадження та призначено до розгляду.

Заочним рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 18 травня 2017 року по цивільній справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «АктаБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом позовні вимоги позивача були задоволені.

Відповідач ОСОБА_1 не був присутній в судовому засіданні, однак про час і місце слухання справи повідомлявся належним чином за місцем реєстрації, відомості про місце реєстрації надані на запит суду адресно-довідковим підрозділом ГУДМС УДМС України в Дніпропетровській області. При цьому, відомості про зміну місця реєстрації/проживання до суду не надходили.

Як встановлено, заочне судове рішення у цивільні справі, перегляд якого вимагається, ухвалено 18 травня 2017 року, копія заочного рішення ОСОБА_1 не вручалась, оскільки всі конверти повернені по закінченню терміну зберігання. Як зазначає сам відповідач копію заочного рішення суду від 18 травня 2017 року ним було отримано 02 травня 2019 року, а з заявою про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та про перегляд заочного рішення звернувся 03 травня 2019 року.

Відповідно до ст. 284 Цивільного процесуального кодексу України, в редакції Закону №2147-VIII від 03.10.2017 року, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України визначає, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

За вказаних обставин, доходжу висновку про можливість поновлення відповідачу строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, для скасування заочного рішення необхідно встановити не лише поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, що його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності двох умов можна вважати, що наявні підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку.

Згідно зі ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1)залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Однак суд не може прийняти до уваги твердження заявника про те, що йому не було відомо про будь-які судові процеси та судові повістки про виклик до суду він не отримував, оскільки як вбачається із матеріалів справи ОСОБА_1 було добре відомо про судовий процес, оскільки ним оскаржувалася ухвала про відкриття провадження у справі, та ним не отримувалася кореспонденція, як з Апеляційного суду Дніпропетровської області, так із Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.

З рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», слідує, що в силу вимог ч. 1 статті 6 Конвенції про захисти прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції.

Судом взято до уваги, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення та те, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки та ухвалено заочне рішення по справі.

Крім того заявником до заяви про перегляд заочного рішення суду не надано нових доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи та які не були досліджені судом при ухваленні заочного рішення суду.

Виходячи із вищевикладеного, суд не вбачає законних підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись: ст.ст.127, 287,288 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «АктаБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом- залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 21.05.2019 року.

Суддя: Л.П. Слюсар