Номер провадження 2/754/3687/19
РІШЕННЯ

Іменем України

03 квітня 2019 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Зотько Т.А.,

за участі секретаря судового засідання Гайворонського В.М.,

позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 в листопаді 2018 року звернулась до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що вони з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі з 03.02.2010, від шлюбу мають спільну малолітню доньку. Однак, спільне життя між ними не склалося, вони мають різні погляди на шлюб та сім'ю, припинили підтримувати подружні відносини, проживають окремо та не ведуть спільного господарства, а тому позивач дійшла висновку, що шлюб носить лише формальний характер, у зв'язку із чим була змушена звертатись до суду із даним позовом.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 30.11.2018 було відкрито провадження у справі та призначено по справі підготовче засідання.

Ухвалою суду від 25.02.2019 було закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду по суті у судовому засіданні.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила суд про їх задоволення, посилаючись на обставини, що викладені у позовній заяві. Також зазначила, що вони з відповідачем з кінця 2013 - початку 2014 року припинили підтримувати шлюбно-сімейні відносини, тривалий час проживають окремо та припинили ведення спільного господарства, а тому строк для примирення їй не потрібен, оскільки збереження сім'ї неможливе.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку, на адресу суду подав нотаріально посвідчену заяву зареєстровану в реєстрі під номером 49 в якій зазначав, що з позовом ознайомлений та просив проводити розгляд справи у його відсутності з постановленням по справі рішення. (а.с. 18)

Заслухавши вступне слово позивача, дослідивши зібрані в справі письмові докази, суд приходить до висновку про задоволення вимог з огляду на наступне.

Судом встановлено, що між сторонами 03.02.2010 було укладено шлюб, який зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №139, що підтверджується відповідним оригіналом свідоцтва про шлюб, який міститься в матеріалах цивільної справи (а.с.5).

Сторони по справі мають малолітню дитину - доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 6).

Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Як свідчать пояснення позивача, вони з відповідачем не підтримують шлюбно-сімейні відносини з кінця 2013 - початку 2014 року, проживають окремо один від одного та не ведуть спільного господарства, намірів зберігати шлюб вона не має, відповідач згідно заяви, зазначає, що ознайомлений з позовною заявою, обставин викладених в ній не спростовує.

Згідно ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім'я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім'ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Враховуючи вимоги ст. 137 ЦПК України суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача понесені витрати на правничу допомогу.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 704,80 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.24, 110-112, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст.12, 13, 81, 141, 223, 258-259, 263, 265, 273, 352, 354-355, Розділом ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 03.02.2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві (а/з №139 ) між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2, РНОКПП - НОМЕР_1, (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_1, (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2) витрати на правову допомогу у розмірі 900 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 704,80 грн., а всього стягнути 1604,80 грн..

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повне рішення складено 11.04.2019.

Суддя: