Ухвала

13 травня 2019 року

м. Київ

справа № 359/4332/16-ц

провадження № 61-5233св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Журавель В. І.,

учасники справи:

позивач - виконавчий комітет Бориспільської міської ради,

відповідач - ОСОБА_1 ,

третя особа - управління містобудування та архітектури Бориспільської міської ради,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу виконавчого комітету Бориспільської міської ради, яка підписана представником Волошиною Юлією Геннадіївною , на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 26 вересня 2017 року у складі судді: Борця Є. О. та ухвалу апеляційного суду Київської області від 06 грудня 2017 року у складі колегії суддів: Таргоній Д. О., Голуб С. А., Сліпченка О. І.,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2016 року виконавчий комітет Бориспільської міської ради звернувся з позовом до ОСОБА_1 , третя особа - управління містобудування та архітектури Бориспільської міської ради, про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Борисполя.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 26 вересня 2017 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Київської області від 06 грудня 2017 року, у задоволенні позову відмовлено.

У січні 2018 року виконавчий комітет Бориспільської міської ради через представника Волошину Ю. Г. звернувся з касаційною скаргою на рішення Бориспільського міськрайонного суду від 26 вересня 2017 року та ухвалу апеляційного суду Київської області від 06 грудня 2017 року, в якій просить скасувати оскаржені рішення та ухвалити нове про задоволення позову. При цьому посилається на те, що суди неправильно застосували норми матеріального та порушили норми процесуального права.

Ухвалою Верховного Суду від 14 травня 2018 року відкрито касаційне провадження у справі.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо особі не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Керуючись статтями 7, 33, 34, 260, 400, 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Справу № 359/4332/16-ц за позовом виконавчого комітету Бориспільської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа - управління містобудування та архітектури Бориспільської міської ради, про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Борисполя призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії із п`яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

Н. О. Антоненко

В. І. Журавель