Справа № 372/3934/18
Провадження № 2-593/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 квітня 2019 року Обухівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Тиханського О.Б.,

за участю секретаря Авсюкевич Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному провадженні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

До Обухівського районного суду Київської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Акцент-Банк» (далі-Позивач) про стягнення заборгованості за кредитним договором з ОСОБА_1 (далі-Відповідач) в сумі 40554,56 грн. (сорок тисяч пятсот пятдесят чотири гривень пятдесят шість копійок) та судових витрат в розмірі 1762 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні). Позивач посилається на те, що 12 травня 2016 року між Публічним акціонерним товариством «Акцент-Банк» та ОСОБА_1 був укладений Кредитний договір № АВН0RО167550230. Акціонерне товариство «Акцент-Банк» є правонаступником прав та обов'язків Публічного акціонерного товариства «Акцент-Банк», у зв'язку з тим, що рішенням загальних зборів акціонерів від 25.04.2018 року змінено організаційно-правову форму та назву Позивача з Публічного акціонерного товариства «Акцент-Банк» на Акціонерне товариство «Акцент-Банк», про що зазначено у п.1.1 Статуту АК «Акцент-Банк».

За умовами Кредитного договору, Банк надав Позичальнику кредит в сумі 14028,76 (чотирнадцять тисяч двадцять вісім гривень сімдесят шість копійок) зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 0,12% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом.

Представник позивача в судове засідання не зявився, подав до суду заяву в якій просить слухати справу у його відсутність та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечують.

Відповідач в судове засідання не зявилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, причину неявки суд не повідомила, заяв чи клопотань до суду не подала.

Ухвалою судді від 01.02.2019 року відкрито провадження по справі та призначено справу в порядку строщеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, враховуючи інтереси позивача, даючи оцінку діям відповідача, які суд оцінює, як такі, що направлені на затягування розгляду справи по суті, суд вважає за можливе вирішити справу за відсутності відповідача на підставі наявних матеріалів справи та постановити заочне рішення, що відповідає положенням ч.4 ст.223, ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 5,6 ст. 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Суд, дослідивши письмові докази та матеріали справи вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Фактичні обставини справи.

Судом встановлено, що 12 травня 2016 року між Публічним акціонерним товариством «Акцент-Банк» та ОСОБА_1 був укладений Кредитний договір № АВН0RО167550230.

Крім того, в Заяві позичальника № АВН0RО167550230 про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг Акцент-Банку зазначено, що ОСОБА_1 своїм підписом дала згоду на те, що Заява разом із запропонованими ПАТ «Акцент-Банк» Умовами та правилами, що розміщені на сайті Акцент-банку, Тарифами складає між нею та Банком кредитно-заставний договір.

Згідно Умов та правил надання банківських послуг (п.п. 2.7.4.2.2.) Позичальник зобов'язалася використовувати кредит на цілі, зазначені в Заяві, погашати кредит, у порядку та терміни, визначені у Заяві, сплачувати відсотки за користування кредитом відповідно до п. 2.7.4.3.1 цих Умов та тарифів, сплатити банку винагороду у строки та розмірі згідно Тарифів, Заяві та даних Умов.

У разі несвоєчасного погашення заборгованості за Кредитом позичальник сплачує Банку пеню в розмірі 0,15 % від суми простроченої заборгованості за Кредитом за кожен день прострочення, але не менше 1 (однієї) гривні (п. 2.7.4.5.1. Умов та правил надання банківських послуг).

При порушенні Позичальником термінів платежів по кожному з грошових зобов'язань, передбачених договором, більше ніж на 90 днів, позичальник зобов'язаний сплатити Банку штраф у розмірі 500 грн. + 5 % від суми заборгованості (п.п. 2.7.4.5.3. Умов та правил надання банківських послуг).

Згідно ч.2 ст.1050 ЦК України якщо договором встановлений обовязок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.

Статтею 525 ЦК України встановлюється, що одностороння відмова від зобовязання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Договір, відповідно до ст. 629 ЦК України, є обов'язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Стаття 629 ЦК України передбачає, що договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Частиною 1 статті 612 ЦК України встановлено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно з частинами 1, 3 статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

У відповідності до частини 2 статті 551 ЦК України якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі. Сторони можуть домовитися про зменшення розміру неустойки, встановленого актом цивільного законодавства, крім випадків, передбачених законом.

Позивач умови договору виконав, а відповідач в свою чергу порушив взяті на себе зобов'язання та допустив виникнення заборгованості.

З наданого позивачем розрахунку вбачається, що станом на 13.09.2018 року відповідач має заборгованість 40554,56 грн., яка складається з наступного: 14028,76 грн. заборгованість за тілом кредиту, 18,23 грн. - заборгованість по відсотках за користування кредитом, 8796,05 грн. заборгованість по комісії за користування кредитом, нарахована пеня 15304,16 грн., а також відповідно до п. 5.3 Умов та правил надання банківських послуг: 500 грн. 00 коп. штраф (фіксована частина); 1907,36 грн. штраф (процентна складова), що підтверджується розрахунком заборгованості. Отже, заборгованість до стягнення становить 40554,56 грн., у звязку з чим позивач звернувся до суду та просить в судовому порядку стягнути з відповідача суму заборгованості за договором та сплачений ним судовий збір у розмірі 1762,00 грн.

Будь-яких доказів на спростування розрахунку заборгованості відповідачем не надано.

Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).

Цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обовязку новим, або у приєднанні до невиконаного обовязку нового додаткового.

Покладення на боржника нових додаткових обовязків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).

За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Ураховуючи вищевикладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

Така правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року №6-2003цс15,від 11 жовтня 2017 року №6-1374цс17, зважаючи на які з метою захисту прав, свобод та законних інтересів фізичних осіб під час здійснення завдань цивільного судочинства у відповідності до Конституції України суд вважає, що вимога у частині стягнення штрафів не ґрунтується на законі, а тому в цій частині вимог позивачу слід відмовити.

Визначаючи суму неустойки, яку необхідно стягнути з відповідача, суд виходить з наступного.

Частиною третьою статті 551 ЦК України передбачено, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків.

Отже, частина третя статті 551 ЦК України з урахуванням положень статті 3 ЦК України щодо загальних засад цивільного законодавства та частини пятої статті 12 ЦПК України щодо обов'язку суду сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що її розмір значно перевищує розмір збитків.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду України від 03 вересня 2014 року №6-100цс14.

Установивши, що розмір неустойки (15304 грн. 16 коп.) значно більший від розміру основного зобов'язання (14028 грн. 76 коп.), суд вважає за можливе застосувати до спірних правовідносин норму частини третьої статті 551 ЦК України, тобто зменшити розмір пені до суми основного зобовязання, що становить 14028,76грн.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню та з ОСОБА_1 слід стягнути на користь АТ «Акцент-Банк» заборгованість по кредиту на загальну суму 36871,80 грн., з яких: 14028,76 грн. - тіло кредиту; 18,23 грн. - заборгованість по відсотках за користування кредитом, 8796,05 грн. заборгованість по комісії за користування кредитом; 14028,76 грн. - неустойка у формі пені, яка зменшена до суми основного зобовязання.

В задоволенні іншої частини позовних вимог слід відмовити у звязку з їх безпідставністю.

Оскільки позов підлягає задоволенню частково, відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути понесені ним судові витрати на сплату судового збору пропорційно до задоволеної частини позовних вимог у розмірі 1762 грн.

З урахуванням викладеного, відповідно до ст. ст. 15, 16, 526, 530, 533, 536, 549-552, 1049, 1050, 1054, 1055 ЦК України, та керуючись, 2, 4, 12, 76 - 81, 89, 133, 141, 206, 223, 259, 263-265, 273, 280, 354, 355 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 (адреса реєстрації: 08722, АДРЕСА_1) реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1, на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» () заборгованість за кредитним договором № АВН0RО167550230 від 12.05.2016 року у розмірі 36871,80 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 (адреса реєстрації: 08722, АДРЕСА_1) реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1, на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» судові витрати у розмірі 1762 грн.

В іншій частині позову щодо стягнення пені та штрафів відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення складено та підписано 25 квітня 2019 року.

Суддя О.Б. Тиханський