11.02.2019 Справа № 756/2605/16-ц
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
_____________________________________________________________________
Унікальний 756/2605/16-ц
Провадження №2-зз/756/11/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2019 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді Диби О.В.

за участю секретаря Шпак І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із вищенаведеною заявою про скасування заходів забезпечення позову.

В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 25.04.2017 у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу було вжито заходів забезпечення позову шляхом встановлення заборони відділу державної виконавчої служби Оболонського РУЮ у м. Києві перераховувати залишок нерозподілених коштів від реалізації майна боржника у сумі 1 439 555,52 грн. ОСОБА_3

Вказує, що на виконанні Оболонського РВ ДВС ГТУЮ у м. Києві перебувають виконавчі провадження ВП №55135070, ВП №55135101 з примусового стягнення з ОСОБА_3 на користь заявника ОСОБА_1 заборгованості у розмірі 139 481,49 грн. та судового збору у сумі 1 394,81 грн. Разом з тим, грошові кошти, які належать ОСОБА_3, знаходяться на депозитному рахунку органів виконавчої служби та зважаючи на наявність ухвали суду від 25.04.2017, не можуть бути розподілені.

Враховуючи те, що рішення суду від 21.08.2017 про стягнення заборгованості з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 не виконується, проте може бути виконано за рахунок наявних на депозитному рахунку грошових коштів, просить скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою суду від 25.04.2017.

Учасники в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися, про що в матеріалах справи міститься відповідне підтвердження.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про можливість розгляду заяви за відсутності всіх учасників процесу.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Як убачається із клопотання заявника, ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 25.04.2017 у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу було вжито заходів забезпечення позову шляхом встановлення заборони відділу державної виконавчої служби Оболонського РУЮ у м. Києві перераховувати залишок нерозподілених коштів від реалізації майна боржника у сумі 1 439 555,52 грн. ОСОБА_3

Заявник зазначає, що рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 21.08.2017 з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 стягнуто заборгованість у розмірі 100 000,00 грн., інфляційні втрати у розмірі 33 867,79 грн., 3% річних у розмірі 5 613,70 грн. та судовий збір у сумі 1 394,84 грн.

На виконанні Оболонського РВ ДВС ГТУЮ у м. Києві перебувають виконавчі провадження ВП №55135070, ВП №55135101 з примусового стягнення з ОСОБА_3 вказаної суми заборгованості на користь заявника ОСОБА_1

Разом з тим, ОСОБА_1 не був учасником процесу, в якому вирішувалося питання про вжиття заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Частина 1 ст. 42 ЦПК України визначає, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 не є учасником провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу.

Пунктом 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 «Про судову практику в спорах про зняття арешту з майна» встановлено, що заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Окрім цього, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані з підстав викладених у ч. 13 ст. 158 ЦПК України.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що чинне процесуальне законодавство визначає випадки скасування вжитих судом заходів забезпечення позову або за ініціативою учасників процесу або з ініціативи суду.

До вказаних випадків не належить наявність клопотання особи, яка вважає, що вжиті заходи забезпечення позову порушують її права чи інтереси.

За таких обставин суд вважає, що підстав для скасування вжитих заходів забезпечення позову немає.

Суд звертає увагу на те, що заявник не позбавлений права на звернення до суду із відповідним позовом, якщо вважає, що такий арешт порушує його права.

Інші наявні в матеріалах справи докази, висновків суду не спростовують.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 158, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через Оболонський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її вручення.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею.

Суддя О.В. Диба