Справа № 635/3090/19
Провадження № 2/635/2102/2019
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22 квітня 2019 року смт Покотилівка Харківського району Харківської області

Суддя Харківського районного суду Харківської області Шинкарчук Я.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права спільної сумісної власності на майно та визнання права власності на 1/2 частину квартири, -

учасники справи:

позивач ОСОБА_1, місце проживання: 62472, Харківська область, Харківський район, м.Мерефа, вїзд ЛозівськийАДРЕСА_1,

відповідач ОСОБА_2, місце проживання: 62472, Харківська область, Харківський район, м.Мерефа, вїзд ЛозівськийАДРЕСА_1, -

в с т а н о в и в:

17 квітня 2019 року до Харківського районного суду Харківської області від адвоката ОСОБА_3, яка діє в інтересах ОСОБА_1, надійшла позовна заява до ОСОБА_2, в якій позивач просить суд:

-визнати квартиру, що розташована за адресою: Харківська область, Харківський район, м.Мерефа, вїзд ЛозівськийАДРЕСА_1, спільною сумісною власністю між ОСОБА_2 (дів.Караванченко) ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2;

-визнати за ОСОБА_2 (дів.Караванченко) ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на 1/2 частину квартири, що розташована за адресою: Харківська область, Харківський район, м.Мерефа, вїзд ЛозівськийАДРЕСА_1;

-стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, судові витрати у розмірі 1536,80 гривень;

-стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 15 600,00 гривень.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175 та 177 ЦПК України з наступних підстав.

Згідно з частиною першої статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 ЦПК України.

Так, у відповідності до пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці та обґрунтування розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються.

За вимогами пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

В порушення приведених вище норм представником позивача в позові не вказано, яка ціна відповідного позову в частині вимог майнового характеру, а також не надано, яка вартість майна, право власності на, яке позивач просить визнати за нею.

У звязку тим, що позивачем не визначено ціну позову, згідно з вимогами пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК України, суд не має можливості визначити який розмір судового збору має бути сплачено саме за цю вимогу в позові.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, в ній обєднано одна вимога немайнового характеру (визнання права спільної сумісної власності) та одну вимогу майнового характеру (визнання права власності на частину квартири).

Згідно частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідне положення міститься в пункті 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», де вказано, що якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою). Відповідно до пункту 10 зазначеної постанови, подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Частиною другою статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставка судового збору за подання позову майнового характеру фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за позов нематеріального характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» станом на 01.01.2019 становив 1921,00 гривень.

Відтак, позивачем згідно вимог Закону України «Про судовий збір» за подачу даної позовної заяви та враховуючи розмір вже сплаченого судового збору, має бути сплачений (код за , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, рахунок отримувача 0429, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу - судовий збір), судовий збір відповідно за одну вимогу немайнового характеру у розмірі 768,40 гривень та за вимоги майнового характеру згідно з положеннями частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», залежно від ціни позову, з відрахування вже сплаченого судового збору згідно з квитанцій №35 від 17.04.2019 на суму 768,40 гривень та №34 від 17.04.2019 на суму 768,40 гривень.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, дану позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення визначених даною ухвалою недоліків.

На підставі викладеного та керуючись статями 175-177, 185 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права спільної сумісної власності на майно та визнання права власності на 1/2 частину квартири залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви та надати строк десять днів з дня отримання ним ухвали для їх усунення.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 175 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена окремо від рішення суду в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її складання лише в частині визначення розміру судових витрат. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Розяснити заявнику, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Я.А. Шинкарчук