Справа № 379/236/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.04.2019 року Таращанський районний суд Київської області в складі:

головуючого: судді Зінкіна В.І.,

за участю секретаря судового засідання: Різник Н.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Тараща, в загальному позовному провадженні, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з даним позовом і просить: розірвати шлюб між нею та відповідачем по справі, зареєстрований 21.07.2017 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Таращанського районного управління юстиції Київської області, актовий запис №50, малолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, залишити проживати з нею, понесені нею судові витрати стягнути з відповідача.

Причиною розірвання шлюбу є те, що кожен з них має протилежні погляди на сімейне життя. Несумісність поглядів на життя, а також їх характерів створюють неможливість проживання їх однією сім'єю. Сторони з вересня місяця 2018 року припинили шлюбні відносини та проживають окремо один від одного. Їх шлюб носить лише формальний характер. Позивачка на розірванні шлюбу наполягає. Вважає, що збереження шлюбу і подальше спільне проживання є неможливим та суперечить її інтересам та інтересам дитини.

В підготовче судове засідання позивач не з'явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належно, у позовній заяві просить розглядати справу без її участі.

Відповідач в підготовче судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву, в якій просить розглядати справу без його участі, позов визнає та не заперечує проти його задоволення.

Визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі обставини справи та, перевіривши їх наданими доказами, судом встановлено, що 21.07.2017 року між сторонами було укладено шлюб, який зареєстровано у Таращанському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис №50.

Від даного шлюбу сторони мають малолітню дочку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка проживає з позивачкою.

Причиною розірвання шлюбу є те, що сторони мають протилежні погляди на сімейне життя. Несумісність поглядів на життя, а також їх характерів створюють неможливість проживання їх однією сім'єю. Сторони з вересня місяця 2018 року припинили шлюбні відносини та проживають окремо один від одного. Їх шлюб носить лише формальний характер. Позивачка на розірванні шлюбу наполягає. Вважає, що збереження шлюбу і подальше спільне проживання є неможливим та суперечить її інтересам та інтересам дитини.

Відповідач проти розірвання шлюбу не заперечує.

Спору щодо місця проживання дитини - сторони не мають.

Указані обставини встановлено з матеріалів справи, вивчених в судовому засіданні.

Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Відповідно до ст.ст. 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

З'ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини подання позову про розірвання шлюбу, взявши до уваги обставини життя подружжя, наведені в позовній заяві, судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам одного з подружжя.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Понесені позивачкою судові витрати підлягають стягненню на її користь з відповідача.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 13, 19, 81, 142, 200, 206, 258, 259, 263-265, 268, 352, 354-355 ЦПК України, ст.ст. 21, 24, 56, 104, 105, 110-113 СК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 21.07.2017 року у Таращанському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис №50 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище - «Денисенко».

Малолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, залишити проживати з матір'ю - ОСОБА_1.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_2, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 сплачений нею судовий збір в розмірі 768,40 грн та витрати по наданню правничої допомоги в розмірі 500 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Головуючий:В. І. Зінкін