КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Ратнікова В.М.
№ 22-ц/824/5990/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 355/1650/18

23 травня 2019 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Левенця Б.Б.

- Борисової О.В.

при секретарі - Куркіній І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційними скаргами ОСОБА_1 та Баришівської селищної ради Київської області на окрему ухвалу Баришівського районного суду Київської області від 25 лютого 2019 року, постановлену під головуванням судді Литвиненко О.Л., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Баришівської селищної ради Київської області про стягнення заробітної плати та за зустрічним позовом Баришівської селищної ради Київської області до ОСОБА_1 , Територіальної Баришівської селищної виборчої комісії Київської області про визнання недійсним та скасування договору про відступлення права вимоги,-

в с т а н о в и в:

12 листопада 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Баришівського районного суду Київської області з позовом до Баришівської селищної ради Київської області про стягнення заробітної плати.

В обґрунтування позовних вимог зазначав, що в період з 15.10.2015 року по 31.11.2018 року він перебував у трудових відносинах на постійній основі з Територіальною Баришівською селищною виборчою комісією, фінансування якої здійснюється з бюджету Баришівської селищної ради Київської області.

За період його роботи на посаді голови Територіальної Баришівської селищної виборчої комісії, через відсутність фінансування виборчої комісії Баришівською селищною радою, йому не виплачувалась заробітна. Розмір заборгованості по заробітній платі становить 240 000 гривень, в тому числі 42% податків та зборів.

З огляду на наведене просив суд стягнути з Баришівської селищної ради на його користь заборгованість із невиплаченої заробітної плати у сумі 240 000 гривень, в тому числі 42% податків і зборів.

У подальшому ОСОБА_1 уточнив позовні вимоги та просив суд стягнути з Баришівської селищної ради на його користь заробітну плату в розмірі 4173 грн. за місяць за весь період прострочки виплати по дату фактичного розрахунку, а саме - 166 920 грн.

12 грудня 2018 року Баришівська селищна рада Київської області подала зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 , Територіальної Баришівської селищної виборчої комісії Київської області про визнання недійсним та скасування договору про відступлення права вимоги.

Зустрічні позовні вимоги мотивувала тим, що 15.10.2015 року ОСОБА_1 був призначений на посаду голови Територіальної Баришівської селищної виборчої комісії. 11.11.2018 року ОСОБА_1 звільнений з посади у зв`язку з закінченням повноважень Територіальної Баришівської селищної виборчої комісії.

12.11.2018 року ОСОБА_1 надано повідомлення про відступлення права вимоги за договором № 1 від 09.11.2018 року, укладеного між Головою ТВК ОСОБА_1 та фізичною особою ОСОБА_1 .

Вважає, що вказаний договір не відповідає вимогам закону, оскільки Голова ТВК при укладанні двостороннього договору фактично уклав правочин, який є одностороннім, оскільки з обох сторін підписувала договір одна й та ж сама особа ОСОБА_1 . Крім того, відносини між Баришівською селищною радою та ОСОБА_1 засновані на трудовому законодавстві, тому вони не можуть бути врегульовані нормами інституту цивільного права, а отже і не може відбуватись заміна кредитора у трудовому зобов»язанні, яке виникло на підставі КЗпП України, а не на підставі норм ЦК України.

Посилаючись на наведене, просила суд визнати недійсним та скасувати договір № 1 від 09 листопада 2018 року про відступлення права вимоги, який укладений між Територіальною Баришівською селищною виборчою комісією в особі голови ОСОБА_1 та ОСОБА_1 .

Рішенням Баришівського районного суду Київської області від 25 лютого 2019 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до Баришівської селищної ради Київської області про стягнення заробітної плати відмовлено.

Зустрічний позов Баришівської селищної ради Київської області задоволено. Визнано недійсним та скасовано договір № 1 від 09 листопада 2018 року про відступлення права вимоги, який укладений між Територіальною Баришівською селищною виборчою комісією в особі голови ОСОБА_1 та ОСОБА_1 .

Також 25 лютого 2019 року Баришівським районним судом Київської області постановлено окрему ухвалу, якою доводяться до відома Територіальної Баришівської селищної виборчої комісії, Баришівської селищної ради Київської області виявлені судом факти порушень трудового законодавства України під час розгляду цивільної справи за первісним позовом ОСОБА_1 до Баришівської селищної ради Київської області про стягнення заробітної плати та за зустрічним позовом Баришівської селищної ради Київської області до ОСОБА_1 , територіальної Баришівської селищної виборчої комісії Київської області про визнання недійсним та скасування договору про відступлення права вимоги для відповідних заходів реагування.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій просив змінити резолютивну частину окремої ухвали та вказати про проведення розрахунків і виплату Баришівською селищною радою та Територіальною Баришівською селищною виборчою комісією ОСОБА_1 заробітної плати в розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої на момент її нарахування за весь період прострочки виплати з 15.10.2015 року по дату фактичного розрахунку, але не нижче 171 093 грн. і не нижче суми, яка буде розрахована на дату ухвалення апеляційним судом остаточного рішення.

Апеляційну скаргу обґрунтовував тим, що окрема ухвала суду не відповідає вимогам ст. 262 ЦПК України, його інтересам, викладена не конкретно і не точно, що ускладнить її виконання особами, яким вона направлена.

Також на окрему ухвалу суду від 25 лютого 2019 року було подано апеляційну скаргу Баришівською селищною радою Київської області. В апеляційній скарзі селищна рада просить скасувати окрему ухвалу суду посилаючись на те, що в період з 15.10.2015 року по 11.11.2018 року на території Баришівського району жодних виборів не проводилося, а отже і жодної діяльності по реалізації своїх повноважень територіальна виборча комісія не здійснювала. Суд в ухвалі не вказав в чому саме полягає порушення прав ОСОБА_1 через не затвердження Баришівською селищною радою фінансуванням Територіальної Баришівської селищної виборчої комісії, яка фактично не працювала та не здійснювала виборчої діяльності. Звертає увагу на те, що відповідальність настає тільки у випадку невиконання селищною радою затвердженої програми фінансування, але така програма не затверджувалась. Суд, у свою чергу, не може замінювати органи місцевого самоврядування в процесі формування бюджету. Отже, окрема ухвала суду є необґрунтованою та передчасною, так як судом в процесі розгляду даної справи не досліджувались обставини фінансування Територіальної Баришівської селищної виборчої комісії Баришівською селищною радою. В ухвалі суд не зазначив, які саме норми права порушені Баришівською сільською радою.

Відзивів на апеляційні скарги подано не було.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Пилипко Анатолій Георгійович повністю підтримав доводи своєї апеляційної скарги та просив її задовольнити, в задоволенні апеляційної скарги Баришівської селищної ради Київської області просив відмовити.

Представник Баришівської селищної ради Київської області адвокат Каліщук Євгеній Володимирович підтримав доводи своєї апеляційної скарги, просив її задовольнити, проти доводів апеляційної скарги ОСОБА_1 заперечував.

Територіальна Баришівська селищна виборча комісія Київської області в судове засідання явку свого представника не забезпечила, про день та час слухання справи судом повідомлялась у встановленому законом порядку, причин неявки суду не повідомила, а тому колегія суддів вважає можливим розгляд справи у відсутності її представника.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційні скарги ОСОБА_1 та Баришівської селищної ради Київської області підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи окрему ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що за період роботи ОСОБА_1 на посаді голови Територіальної Баришівської селищної виборчої комісії з 15.10.2015 року по 11.11.2018 року йому, в порушенні вимог ст. 116 КЗпП України, не виплачувалась заробітна плата та під час звільнення не проведено остаточного розрахунку в порушення вимог ст. 117 КЗпП України. У порушення вимог ст. 28 Закону України «Про місцеві вибори» Баришівською селищною радою не забезпечено діяльність Територіальної Баришівської селищної виборчої комісії. Зазначені порушення потягли за собою звернення позивача до суду з позовом про стягнення заробітної плати, а тому є всі підстави довести про виявлені факти порушень законодавства про працю України до відома Територіальної Баришівської селищної виборчої комісії, Баришівської селищної ради Київської області для прийняття відповідних заходів реагування.

Колегія суддів не може погодитися з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 262 ЦПК України суд, виявивши під час розгляду справи порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками процесу.

Отже, окрема ухвала є процесуальним засобом судового впливу на виявлені під час судового розгляду порушення законності, а також причини та умови, що цьому сприяли.

Підставою для окремої ухвали є виявлення порушення закону і встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушення. Таким чином, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час судового розгляду встановлено склад правопорушення.

Юридична кваліфікація правопорушення судом не здійснюється. Водночас суд може в окремій ухвалі зазначити, елементи якого складу правопорушення слід перевірити. Якщо суд не встановив такого порушення, підстав для окремої ухвали немає.

Крім того, окрема ухвала повинна відповідати вимогам щодо змісту ухвали суду, бути обґрунтованою та мотивованою.

Окрема ухвала може бути ухвалена тільки на підставі матеріалів, досліджених у суді, та має містити вказівку на дійсні причини й умови, які сприяли порушенню саме матеріального або процесуального закону, та які саме права громадян порушено.

Тобто правовими підставами постановлення окремої ухвали є виявлені під час розгляду справи порушення матеріального або процесуального права, встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню таких порушень.

Постановляючи окрему ухвалу, суд виходив зі встановлення порушення трудових прав ОСОБА_1 у зв`язку із не виплатою йому заробітної плати Територіальною Баришівською селищною виборчою комісією через відсутність фінансування цієї виборчої комісії Баришівською селищною радою Київської області.

З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів погодитись не може, так як рішенням Баришівського районного суду Київської області від 25 лютого 2019 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до Баришівської селищної ради Київської області про стягнення заробітної плати відмовлено з тих підстав, що ОСОБА_1 перебував у трудових відносинах з Територіальною Баришівською селищною виборчою комісією, а з позовом про стягнення заборгованості по заробітній платі звернувся до неналежного відповідача Баришівської селищної ради Київської області, а тому його позовні вимоги є необґрунтованими.

Відмовляючи в задоволенні позову з вказаних підстав, суд першої інстанції не вирішував питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по заробітній платі, не перевіряв відповідності доводів позивача та заперечень відповідача наявним в матеріалах справи доказам, не встановлював факту наявності заборгованості по заробітній платі, розмір цієї заборгованості, не з`ясовував причин невиплати позивачу заробітної плати.

З викладеного вбачається, що під час розгляду вказаної справи судом першої інстанції не було встановлено порушення трудових прав позивача ОСОБА_1 відповідачем у даній справі Баришівською селищною радою Київської області. Позов до територіальної Баришівської селищної виборчої комісії Київської області ОСОБА_1 заявлено не було, а тому питання порушення нею трудових прав ОСОБА_1 не було предметом розгляду у даній справі.

Аналізуючи зазначене, враховуючи, колегія суддів вважає, що у суду першої інстанції не було правових підстав для постановлення у даній справі окремої ухвали і доводи апеляційної скарги Баришівської селищної ради Київської області про безпідставність таких висновків суду першої інстанції є обґрунтованими.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 про те, що окрема ухвала суду викладена не конкретно і не точно, не відповідає вимогам ст. 262 ЦПК України також є частково обґрунтованими.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 про наявність підстав для зміни резолютивної частини окремої ухвали та зазначення в ній про проведення розрахунків і виплату Баришівською селищною радою та Територіальною Баришівською селищною виборчою комісією ОСОБА_1 заробітної плати в розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої на момент її нарахування за весь період прострочки виплати з 15.10.2015 року по дату фактичного розрахунку, але не нижче 171 093 грн. і не нижче суми, яка буде розрахована на дату ухвалення апеляційним судом остаточного рішення, колегія суддів відхиляє, так як вказані обставини не були встановлені судом при розгляді справи по суті, окрема ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права.

З огляду на те, що суд першої інстанції постановив окрему ухвалу з порушенням вимог процесуального права, обставини вказані судом в окремій ухвалі не були встановлені судом при розгляді справи по суті, колегія суддів приходить до висновку про часткове задоволення апеляційних скаргОСОБА_1 та Баришівської селищної ради Київської області та скасування окремої ухвали Баришівського районного суду Київської області від 25 лютого 2019 року.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та Баришівської селищної ради Київської області задовольнити частково.

Окрему ухвалу Баришівського районного суду Київської області від 25 лютого 2019 року - скасувати.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційном порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 24 травня 2019 року.

Головуючий: Судді: