Справа № 305/2156/18
Провадження по справі 2/305/145/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" лютого 2019 р. Рахівський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Ємчук В. Е.

за участю: секретаря Орос С.Ю.

предстанвика позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Рахів цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про оспорювання батьківства,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Рахівського районного суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про оспорювання батьківства.

Позивач одночасно з позовною заявою подав клопотання про призначення у справі судової молекулярно-генетичної експертизи, з метою встановлення походження дитини, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, від ОСОБА_3 та доведення між ним та дитиною кровного споріднення.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 наполягав на задоволенні клопотання про призначення експертизи.

Представник відповідача - ОСОБА_2 не заперечував щодо призначення експертизи у даній справі.

Заслухавши сторін, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з положеннями ст. 103 ЦПК України, для з'ясування обставин, що мають значення для справи та потребують спеціальні знання у іншій сфері, ніж право, без яких встановити обставини не можливо, суд призначає експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, розяснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобовязаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відповідно до п. 2.5.1 Правил проведення судово-медичних експертиз (досліджень) у відділеннях судово-медичної імунології бюро судово-медичної експертизи, затверджених 17.01.1995 року Наказом МОЗ України за №6, експертизи спірного батьківства, спірного материнства і підміни дітей проводяться з метою встановлення можливості чи неможливості походження дитини від передбачених осіб на підставі законів наслідування властивостей людського організму методом геномної дактилоскопії, або шляхом дослідження групового поліморфізму антигенів, білків, ферментів тощо.

Згідно з роз'ясненнями, викладеними у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 N 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів " відповідно до статей 213, 215 ЦПК України рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них. Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ст. 212 ЦПК України, згідно з якою жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України - шляхом пред'явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною.

З урахуванням наведених обставин, з метою усунення будь-яких суперечностей та сумнівів у справі, суд вважає за необхідне призначити судово-медичну молекулярно-генетичну експертизу, оскільки в такий спосіб можливим є вирішення спору по суті.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України провадження у даній справі на час проведення експертизи слід зупинити.

Виходячи з наведеного та керуючись ст. ст. 103, 104, п.5 ст. 252, п.9 ч.1 ст.253 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про оспорювання батьківства судову молекулярно-генетичну експертизу на вирішення якої поставити таке питання: чи є ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженець ІНФОРМАЦІЯ_3, мешканець с.Новоселиця, вул.Борканюка, 90, Тячівського району, Закарпатської області біологічним батьком дитини ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_4?

Проведення експертизи доручити експертам КУ Одеського обласного бюро судово-медичної експертизи за місцем розташування: м. Одеса, провулок Валіховський, 4, поштовий індекс 65082, телефон: 723-22-25, попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Забір крові доручити експертам відділення судово-медичної імунології Закарпатського обласного бюро судово-медичної експертизи з місцем розташування: м. Ужгород, вул. Капушанська, 83, поштовий індекс 88000.

Отримані експериментальні зразки направити в Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи (м. Одеса, пров. Валіховський, 4).

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_3.

Роз'яснити сторонам положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

На час призначення судом експертизи провадження у справі зупинити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Закарпатського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Ємук В.Е.