Справа № 752/3435/16-ц
Провадження № 2/752/739/19
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

22.04.2019 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Шевченко Т.М.

з участю секретаря Павлюк В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві та ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в:

у квітні 2016 року ОСОБА_3 звернувся у суд з позовом до Головного територіального управління юстиції у м. Києві та ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно в порядку спадкування.

В обгрунтування своїх позовних вимог зазначає, що 12 травня 2014 року помера його двоюрідна сестра ОСОБА_4 , після смерті якої відкрилася спадщина у вигляді квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 частина якої належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого сектором приватизації Московської районної в м. Києві державної адміністрації, а інша 1/2 частина належить ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті якого ОСОБА_4 звернулася із заявою про прийняття спадщини до Другої київської державної нотаріальної контори, проте свідоцтво про право на спадщину не отримала, оскільки раптово померла. Заповіту ОСОБА_4 не залишила, а тому спадкування майна померлої здійснюється за законом. ОСОБА_3 , як двоюрідний брат померлої, має право на спадкування її майна за правом представлення в третю чергу спадкоємців за законом. 30 жовтня 2014 року він подав заяву про прийняття спадщини приватному нотаріусу КМНО Шнирьовій Г.М., яка за результатами звернення позивача відмовила у вчиненні нотаріальної дії у зв"язку з тим, що документально підтвердити факт родинних відносин між ОСОБА_3 та померлою ОСОБА_4 неможливо. Позивач зазначав, що його мати ОСОБА_6 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вона була рідною сестрою ОСОБА_7 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка приходиться померлій ОСОБА_4 матір"ю. Вони народилися у с. Недра Переяславського району Полтавської губернії.

За таких підстав, позивач просить

- встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є двоюрідним братом ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_6 ,

- визнати за ОСОБА_3 , як спадкоємцем третьої черги за законом за правом представлення, право власності на квартиру, розташовану а адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 04 березня 2016 року відкрито провадження у даній справі. (а.с. 19 т.1)

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 24 травня 2016 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 04 жовтня 2016 року, частково задоволено даний позов ОСОБА_3 (а.с. 99, 141 т.1)

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 14 червня 2017 року скасовано рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 24 травня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 04 жовтня 2016 року, а справа передана на новйи розгляд до суду першої інстанції. (а.с. 197 т.1)

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 30 серпня 2017 року провадження у даній справі було зупинено до визначення правонаступника ОСОБА_3 , який вибув із процесу у зв"язку зі смертю 31 березня 2017 року. (а.с. 207 т.1)

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2017 року провадження у справі відновлено. (а.с. 214 т.1)

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 22.11.2017 р., занесеною до журналу судового засідання, залучено правонаступника позивача ОСОБА_1 . (а.с. 249 т.1)

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник підтримали позовні вимоги та просили суд задовольнити позов з вищевказаних підстав.

Відповідач - Головне територіальне управління юстиції в м. Києві в судове засідання не забезпечив явку свого представника, надіслав клопотання про судовий розгляд без участі їх представника.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник в судовому засіданні не визнали позовні вимоги та заперечували проти їх задоволення, зазначивши, що позивач не довів факту того, що ОСОБА_3 є двоюрідним братом спадкодавця, а тому відсутні підстави вважати його спадкоємцем третьої черги.

Вислухавши пояснення учасників судового розгляду та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Відповідно до положень ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України).

У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері(ст. 1262 ЦК України ).

У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця (ст. 1263 ЦК України).

У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (ст. 1264 ЦК України).

У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення (ст. 1265 ЦК України).

Частиною 4 ст. 1266 ЦК України визначено, що двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Частиною 4 ст. 1266 ЦК України визначено, що двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

ІНФОРМАЦІЯ_6 померла ОСОБА_4 , що підтверджується даними свідоцтва про смерть, виданого 12 травня 2014 року відділом реєстрації смерті у м. Києві. (а.с. 10 т.1)

Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_5 та ОСОБА_4 на праві спільної приватної власності на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 23 червня 1993 року сектором приватизації Московської районної в м. Києві державної адміністрації. (а.с. 11)

Згідно свідоцтва про смерть, виданого 10 червня 2013 року відділом реєстрації смерті у м. Києві, ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с. 12)

За матеріалами спадкової справи № 5/2004 після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулись до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шнирьової Г.М. з заявами про прийняття спадщини за законом та видачу свідоцтв про право на спадщину за законом. (а.с. 50 т.1) Постановою від 28.07.2015 р. приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шнирьової Г.М. відмовлено ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 у зв"язку з відсутністю документів, що підтверджують належність ОСОБА_2 до четвертої черги спадкоємців за законом. (а.с. 74 т.1)

ІНФОРМАЦІЯ_8 помер ОСОБА_3 , що підтверджується даними свідоцтва про смерть, виданого 31 березня 2017 року виконавчим комітетом Недрянськї сільської ради Баришівського району Київської області. (а.с. 192)

Баришівською районною державною нотаріальною конторою 15.06.2016 р. щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_8 року ОСОБА_3 була заведена спадкова справа № 200. (а.с. 221 т.1) В матеріалах спадкової справи міститься заповіт ОСОБА_3 , посвідчений 23 березня 2017 року секретарем виконавчого комітету Недрянської сільської ради, на ім"я ОСОБА_1 , та заява ОСОБА_1 про прийняття спадщини після смерті його батька ОСОБА_3

Звертаючись у суд з даним позовом, ОСОБА_3 вказував, що він є двоюрідним братом померлої ІНФОРМАЦІЯ_9 року ОСОБА_4 , оскільки її батьки ОСОБА_8 та ОСОБА_9 були рідними сестрами.

Обгрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_3 посилався на письмові докази, зокрема архівну довідку Центрального державного історичного архіву України за № 02-1657 від 12.08.2015 року, згідно якої у метричній книзі Преображенської церкви с. Недра Переяславського повіту Полтавської губернії за 1910 рік виявлено запис про народження ОСОБА_10 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьки ОСОБА_11 та ОСОБА_12 (а.с. 3 зв.)

З архівної довідки Центрального державного історичного архіву України за № 02-155 від 12.08.2015 р. вбачається, що у метричній книзі Преображенської церкви с. Недри Переяславського повіту Полтавської губернії за 1906 р. виявлено запис про народження ОСОБА_13 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьки ОСОБА_11 та ОСОБА_12 . (а.с. 12 зв.)

В матеріалах спадкової справи № 5/2014 після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_7 , міститься копія свідоцтва про народження на ім"я ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , з якого вбачається, що її матір"ю є ОСОБА_15 . (а.с. 56)

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку здійснюється в разі існування перешкод для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено про обов`язковість отримання позивачем відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину до звернення до суду із позовом про визнання права власності в порядку спадкування.

Вбачається, що постановою від 28.07.2015 р. приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шнирьової Г.М. відмовлено ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 у зв"язку з відсутністю документів, що підтверджують належність ОСОБА_2 до четвертої черги спадкоємців за законом. (а.с. 74 т.1)

Родинні відносини можуть підтверджуватись свідоцтвами органів реєстрації актів громадянського стану про народження, виписками із книг запису актів громадянського стану, записами в паспортах, а у разі неможливості подання зазначених документів нотарусу, родинні відносини можуть бути підтверджені судовим рішенням про встановлення факту родинних відносин.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. сторони мають право обгрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Проте, ОСОБА_3 не надано доказів укладення шлюбу його матір"ю ОСОБА_10 , а також свідоцтво про його народження.

Пояснення свідків ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 та ОСОБА_1 , опитаних в судовому засіданні, також не доводять родинні відносини ОСОБА_3 та і спадкодавця.

Матеріали справи не містять будь-яких належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів, у відповідності до положень ст.ст. 77-80 ЦПК України, щодо родинних стосунків ОСОБА_3 зі спадкодавцем. За таких підстав, в задоволенні позову необхідно відмовити.

Керуючись статтями 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві та ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлений 02 травня 2019 року.

Суддя: