Провадження № 2/229/365/2019
РІШЕННЯ

іменем України

12 квітня 2019 року м. Дружківка

Дружківський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді Панової Т.Л.

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_1

позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до територіальної громади в особі Дружківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

позивач звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому просить поновити їй строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_3.

Обґрунтовує свої вимоги тим, що 04.11.2013 року померла ОСОБА_3 Після її смерті залишилась спадщина. У зв'язку з тим, що позивачу стало відомо про наявність заповіту лише у лютому 2019 року, вважає поважними причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини. 12.02.2019 року вона звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Нотаріус повідомив про неможливість розгляду заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 15 лютого 2019 року відкрито провадження у справі та визначено розгляд справи проводити в загальному порядку позовного провадження (а.с.13-14).

Ухвалою суду від 13 березня 2019 року закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.19).

В судовому засіданні позивач підтвердила обставини, які викладені в позовній заяві та просила її задовольнити, у звязку з навединими в ній підставами.

Представник відповідача в судове засідання не з"явився. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, проте надав заяву про розгляд справи без його участі.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши докази по справі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.3 ст.1222, ч.1 ст.1220, ч.1 ст.1270 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч.1ст.1268 ЦК України).

Згідно ч.1ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3ст.1272 ЦК Україниза позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За змістом ч.3ст.1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Ураховуючи викладене, правила цієї статті можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч.3ст.1272 ЦК Українине застосовуються.

У п.24постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року, судам роз'яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть (а.с. 5) ОСОБА_3 померла 04.11.2013 року, у зв'язку з чим після її смерті відкрилася спадщина у вигляді жилого будинку, з відповідними надвірними будівлями, що розташован в місті Дружківка Донецької області, вул. Орджонікідзе, № 113, що знаходиться на земельній ділянці, земельної ділянки кадастровий номер :00:009:0165, що розташована за адресою: м. Дружківка Донецької області, вул. Орджонікідзе, № 113 (а.с.6, 8).

Судом встановлено, що згідно з заповітом від 23 червня 2005 року посвідченого державним нотаріусом ОСОБА_4, який зареєстровано в реєстрі за № 1-1369, ОСОБА_3 все своє майно, де б воно не знаходилось та з чого б не складалось, що буде належати їй на день смерті, а також все те, на що вона матиме право за законом заповіла ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 7).

Згідно витягу зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 55265380, який виданий 26.02.2019 року, спадкової справи після смерті ОСОБА_3, померлої 04.11.2013 року, не заводилося, свідоцтво про право на спадщину не видавалось. (а.с.25).

З витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 55265511, який виданий 26.02.2019 року, (а.с. 26), вбачається, що заповіт № в реєстрі 11, бланки АКВ 767557, дата посвідчення 21.03.2014 року, заповідач ОСОБА_3, РНОКПП НОМЕР_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, є чинним.

Відповідно до ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні підтвердила, що ОСОБА_3 склала заповіт, яким все своє майно вона заповіла їй та ОСОБА_2 Пояснила, що спадщину у встановлений законом строк вона не прийняла, на неї не претендує, до суду з питання встановлення їй додаткового строку для прийняття спащини звертатися не буде і не заперечує, щоб свідоцтво про право на спадщину за заповітом було видане на ім'я ОСОБА_2, про що склала відповідну нотаріально посвідчену заяву.

Відповідно до ч. 1 ст. 1274 ЦК України спадкоємець за заповітом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця за заповітом.

Отже позивачка має право на спадкування після смерті ОСОБА_3.

Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_3 спадкова справа не заводилась та свідоцтво про право на спадщину не видавалось, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (а.с. 25-26).

Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець для прийняття спадщини мав подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини. Позивач вказаних дій не виконала у звязку з тим, що про існування заповіту вона дізналася лише у лютому 2019 року, вона знайшла його серед інших особистих речей у шафі померлої ОСОБА_3 ОСОБА_5, яка зазначена в заповіті як другий спадкоємець, не має заперечень стосовно того, щоб свідоцтво про право на спадщину за заповітом було видане на ім'я ОСОБА_2. Відповідач не надав заперечень щодо задоволення позову.

Суд вважає, що зазначені причини пропуску позивачем строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, пов'язані із об'єктивними, непереборними істотними труднощами.

Виходячи з встановлених обставин, суд вважає що наявні підстави для задоволення позову та визначення додаткового строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, виходячи з поважності причин пропуску строку.

Керуючись ст.ст. 4,5,10-13,76-81, 258-259,264,265,273 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

позов ОСОБА_2 до територіальної громади в особі Дружківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити

Визначити ОСОБА_2, 16.04.1991року народження, додатковий строк три місяці для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3, яка померла 04 листопада 2013року, з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Донецького апеляційного суду шляхом подання в 30денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Вступна та резолютивна частини рішення складені в нарадчій кімнаті та проголошені в судовому засіданні 12 квітня 2019року.

Суддя: Т.Л.Панова

Повний текст рішення складено та підписано 15 квітня 2019 року.

Суддя: Т.Л.Панова