10.04.2019 Справа № 756/1091/18
Справа пр. №2/756/858/19
ун. №756/1091/18
У Х В А Л А

10 квітня 2019 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Андрейчука Т.В.,

за участю секретаря судового засідання - Приходько І.А.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_5 до ОСОБА_1, державного підприємства "Сетам", приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Халявки Наталії Миколаївни, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний банк "Траст-Капітал", державний виконавець відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві Лозова Анастасія Ігорівна, ОСОБА_3, ОСОБА_8, ОСОБА_4, Оболонська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання недійсними електронних торгів, скасування свідоцтва про придбане нерухоме майно, -

в с т а н о в и в:

У січні 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про виселення, вселення та визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

21 листопада 2018 року ОСОБА_5, законним представником якого є ОСОБА_2, подано позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_1, ДП "Сетам", приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Халявки Н.М., треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ПАТ "Акціонерний комерційний банк "Траст-Капітал", державний виконавець відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві Лозова А.І., ОСОБА_3, ОСОБА_8, ОСОБА_4, Оболонська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання недійсними електронних торгів, скасування свідоцтва про придбане нерухоме майно, яку ухвалою суду від 12 грудня 2018 року прийнято до спільного розгляду з позовом ОСОБА_1

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 06 лютого 2019 року провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про виселення, вселення та визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, в частині позовних вимог ОСОБА_1 про виселення та вселення було закрито.

У судові засідання, призначені на 14 год 15 хв 15 березня 2019 року та на 12 год 15 хв 10 квітня 2019 року, позивач ОСОБА_1 та його представник не з'явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки в судове засідання суд не повідомили.

Також у судові засідання, призначені на 14 год 15 хв 15 березня 2019 року та на 12 год 15 хв 10 квітня 2019 року, не з'явився законний представник позивача за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_5 - ОСОБА_2, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки в судові засідання суд не повідомив.

ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, які є відповідачами у справі за позовом ОСОБА_1, у підготовче судове засідання, призначене на 12 год 15 хв 10 квітня 2019 року, не з'явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини неявки в судове засідання суд не повідомили.

Відповідачі та їх представники, треті особи та їх представники, які є учасниками справи за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_5, у підготовче судове засідання, призначене на 12 год 15 хв 10 квітня 2019 року, не з'явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини неявки в судове засідання суд не повідомили.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов ОСОБА_1 та позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_5 слід залишити без розгляду з наступних підстав.

За приписами ч. 1 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов'язковою.

Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку (абз. 2 ч. 6 ст. 128 ЦПК України).

Згідно з ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Нормою ч. 1 ст. 131 ЦПК України на учасників судового процесу покладено обов'язок повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Представник позивача ОСОБА_1 про підготовче судове засідання, призначене на 14 год 15 хв 15 березня 2019 року, була повідомлена під розписку (т. 2, а. с. 49). Крім того, позивач про підготовче судове засідання, призначене на 14 год 15 хв 15 березня 2019 року повідомлявся шляхом надіслання йому судової повістки про виклик за адресою, якою він вказав у позовній заяві: АДРЕСА_1 (а. с. 62). За цією адресою представник позивача ОСОБА_1 отримала повістку про виклик її довірителя у судове засідання (а. с. 51).

У підготовче судове засідання, призначене на 12 год 15 хв 10 квітня 2019 року, ОСОБА_1 повідомлявся шляхом вручення судової повістки його представнику ОСОБА_9 для передачі позивачеві (т. 2, а. с. 70).

Окрім цього, законний представник позивача у справі за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_5 - ОСОБА_2 про судові засідання, призначені на 14 год 15 хв 15 березня 2019 року та на 12 год 15 хв 10 квітня 2019 року повідомлявся шляхом надіслання йому судової повістки про виклик за адресою, яку він вказав у позовній заяві третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: АДРЕСА_1 (т. 2, а. с. 56, 75). За цією адресою законний представник позивача ОСОБА_5 отримав повістку про виклик у судове засідання, призначене на 14 год 15 хв 15 березня 2019 року (т. 2, а. с. 53). Поштове повідомлення з повісткою про виклик законного представника позивача у судове засідання на 12 год 15 хв 10 квітня 2019 року повернулося до суду з відміткою про відсутність ОСОБА_2 за указаною адресою (а. с. 81, 82).

У судовому засіданні 06 лютого 2019 року був присутній представник ОСОБА_2 Заяв про зміну місця проживання ОСОБА_2, який є законним представником ОСОБА_5, його представник та сам ОСОБА_2 у ході розгляду справи не повідомляли.

У своїй постанові від 23 квітня 2018 року у справі №916/3188/16 Верховний Суд вказав на те, що у разі якщо поштове відправлення у справі було надіслано судом за належною адресою (повідомленою суду стороною, а в разі ненадання суду відповідної інформації - адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців) і не повернуто підприємством зв'язку або повернуто з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про час і місце розгляду справи судом.

Зважаючи на наведені обставини та ураховуючи положення п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, ч. 1 ст. 131 ЦПК України, суд дійшов висновку, що повістка про виклик законного представника позивача у справі за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_5 - ОСОБА_2 у підготовче судове засідання, призначене на 12 год 15 хв 10 квітня 2019 року, вважається доставленою йому.

Згідно з нормою п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

У судові засідання, призначені на 14 год 15 хв 15 березня 2019 року та на 12 год 15 хв 10 квітня 2019 року, позивач ОСОБА_1 та його представник не з'явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки в судове засідання суд завчасно не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності не подавали (т. 2, а. с. 49, 51, 62, 70).

Також у судові засідання, призначені на 14 год 15 хв 15 березня 2019 року та на 12 год 15 хв 10 квітня 2019 року, законний представник позивача у справі за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_5 - ОСОБА_2 не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки в судові засідання суд не повідомив (т. 2, а. с. 53, 56, 75, 81, 82).

Європейський суд з прав людини підкреслив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (див. рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" та "Трух проти України").

Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов'язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії").

Таким чином, особа, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов'язана слідкувати за перебігом розгляду своєї заяви.

Оскільки позивач ОСОБА_1 та його представник, а також законний представник позивача у справі за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_5 - ОСОБА_2, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з'явилися в судове засідання, не повідомили про причини неявки в судове засідання та завчасно не надали суду доказів на підтвердження поважності причин неявки в судове засідання, від них не надійшло заяв про розгляд справи за їх відсутності, суд вважає, що позов ОСОБА_1 та позов ОСОБА_5 слід залишити без розгляду.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Так, у своїх рішеннях у справах "Осман проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв'язку з наведеним, залишення позову без розгляду відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України не є порушенням права на справедливий суд та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

За таких обставин, керуючись ст. 257 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - залишити без розгляду.

Позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_5 до ОСОБА_1, державного підприємства "Сетам", приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Халявки Наталії Миколаївни, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний банк "Траст-Капітал", державний виконавець відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві Лозова Анастасія Ігорівна, ОСОБА_3, ОСОБА_8, ОСОБА_4, Оболонська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання недійсними електронних торгів, скасування свідоцтва про придбане нерухоме майно - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Т.В. Андрейчук