КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Букіна О.М.
Апеляційне провадження № 22-ц/824/5803/2019
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження

26 квітня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мережко М.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Солом'янського районного суду міста Києва від 23 червня 2018 року про відкриття провадження у справі за позовом Національного університету оборони України імені ІванаЧерняховського до ОСОБА_5, ОСОБА_3 про виселення,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Солом'янського районного суду міста Києва від 23 червня 2018 року відкрито провадження у справі.

Не погодившись із вказаною ухвалою, ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу, при цьому пропустивши строк на апеляційне оскарження та не сплативши судовий збір.

У своїй скарзі апелянт заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі судом апеляційної інстанції.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 березня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишено без руху та відмовлено у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

В подальшому, 19 квітня 2019 року ОСОБА_3 повторно подала клопотання про відстрочення оплати судових витрат.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відстрочення сплати судового збору з огляду на таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року передбачено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У своєму клопотанні ОСОБА_3 просить суд врахувати непередбачуваність витрат, що перешкоджають їй сплатити судовий збір, а саме направлення їїна лікування (т.2, а.с. 13-15). Проте, суд не вважає зазначені документи належними та допустимими доказами, що підтверджують її скрутне матеріальне становище та унеможливлюють сплату судового збору.

Крім цього, до Київського апеляційного суду 19 квітня 2019 року надійшла заява ОСОБА_3 про роз'яснення ухвалиКиївського апеляційного суду від 11 березня 2019 року про залишення апеляційної скарги без руху.

У своїй заяві ОСОБА_3 просить суд продовжити процесуальний строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Вивчивши матеріали справи, суддя дійшов висновку про відсутність підстав для продовження процесуального строку для усунення недоліків апеляційної скарги, з огляду на таке.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 квітня 2019 року у задоволенні заяви ОСОБА_3 про роз'яснення ухвали Київського апеляційного суду від 11 березня 2019 року відмовлено у зв'язку з тим, що судове рішення, яке просить роз'яснити заявник не підлягає роз'ясненню.

Статтею 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

З урахуванням викладеного, суддя наголошує на недопустимості зловживання процесуальними правами та не вважає зазначені обставини поважними підставами для продовження процесуального строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Вивчивши матеріали справи, суддя дійшов висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 12 квітня 2019 року ОСОБА_3 отримала копію ухвали Київського апеляційного суду від 11 березня 2019 року, що підтверджується відповідним повідомленням про вручення поштового відправлення (т.2, а.с. 7).

Вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 11 березня 2019 року виконані не були, а саме - не сплачено судовий збір та не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись ч.1 ст. 358 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_3 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відмовити ОСОБА_3 у задоволенні клопотання про продовження процесуального строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Солом'янського районного суду міста Києва від 23 червня 2018 року відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Суддя Київського

апеляційного суду М.В. Мережко