Справа № 525/1126/18
Провадження № 2/525/27/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.03.2019 Великобагачанський районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді Хоролець В.В., при секретарі Хоменко М.М., розглянувши у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в селищі Велика Багачка Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

З позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що шлюб між сторонами зареєстрований 17 березня 2018 року Великобагачанським РВ ДРАЦС ГТУЮ у Полтавській області, актовий запис №7. Також позивач вказує, що від шлюбу сторони дітей не мають, але спільної згоди розлучитись у Відділі ДРАЦС вони не досягли. Позивач звернулась до суду і просила шлюб розірвати, вказує, що на примирення не згодна. Зазначає у позові про те, що сімейне життя з відповідачем не склалося, через відсутність взаєморозуміння в сімї, різні погляди на сімейні цінності та сімейне життя. Це призвело до неможливості подальшого спільного проживання. Позивач стверджує, що збереження сімї не можливе та суперечить її інтересам, на примирення не згідна. Посилаючись на вищевикладене, просила шлюб між сторонами розірвати. Разом сторони не проживають з середини липня 2018 року. Відповідач поїхав і його адреси вона не знає. Позивач вказує, що у неї є на утриманні малолітня дочка ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, вона не має змоги виїхати до суду на розгляд справи, по місцю реєстрації відповідача, тому просить прийняти справу до Великобагачанського районного суду за правилами ст.28 ЦПК України (а.с.2).

Згідно листа виконавчого комітету Пятихатської міської ради Пятихатського району Дніпропетровської області № 1208 від 19.09.2018 року, який надійшов до суду 25.09.2018 року, відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.13).

Загальне позовне провадження у справі було відкрито ухвалою судді від 28.09.2018 року (а.с.17) і підготовче засідання у справі призначено на 08.11.2018 року.

В підготовче засідання позивачка подав заяву про підтримання позовних вимог та про розгляд справи у її відсутність, вказала, що строк на примирення їй не потрібен (а.с.27).

Відповідачу у справі згідно ЦПК України за зареєстрованим місцем його проживання була направлена копія позовної заяви з доданими до неї документами, при цьому вбачається, що за зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_2 поштову кореспонденцію (судові повістки та документи по справі) не отримує (а.с.а.с.21,33-34,42-43), поштова кореспонденція повертається на адресу суду без вручення з відміткою про закінчення терміну зберігання. В подальшому, з поважних причин підготовче засідання у справі переносилося, відповідач у справі повідомлявся про день і час проведення засідання в порядку ч.11 ст.128 ЦПК України шляхом поміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, а також шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим у встановленому порядку місцем реєстрації відповідача (відповідно до вимог ст.ст.128-131 ЦПК України). 11.12.2018 року в ході телефонної розмови відповідач ОСОБА_2 секретарю Хоменко М.М. повідомив, що працює за відрядним методом роботи і дуже рідко зявляється за зареєстрованим місцем свого проживання, в цілому не заперечує проти задоволення позову ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та просив розглянути справу в його відсутність. Безпосередньо відповідач у справі ОСОБА_2 не повідомляв суду іншої адреси місця свого перебування чи проживання відповідно до положень ст.ст.128,131 ЦПК України.

Підготовче засідання у справі було проведено 11.12.2018 року і призначено судовий розгляд справи по суті заявленого позову (а.с.29).

В судове засідання 21.03.2019 року позивачка ОСОБА_1 не зявилася, від неї раніше 11.12.2018 року до суду надходила письмова заява про підтримання заявленого позову та розгляд справи у її відсутність (а.с.27).

Відповідно до п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до ч.11 ст.128 ЦПК України відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання 21.03.2019 року не зявився, за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем свого проживання в ІНФОРМАЦІЯ_4 судові повістки не отримує (з відмітки вузла поштового звязку вбачається, що він на даною адресою не отримує поштову кореспонденцію, вона повертається з відміткою за закінченням терміну зберігання (а.с.а.с.33-34,42-43), тому на офіційному веб-сайті судової влади було розміщено оголошення про виклик ОСОБА_2 до суду на вищевказану дату (а.с.39); також, в судове засідання 21 березня 2019 року відповідач повторно не зявився, за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем свого проживання в ІНФОРМАЦІЯ_4 судові повістки не отримує (з відмітки вузла поштового звязку вбачається, що кореспонденція повертається з відміткою про закінчення встановленого терміну зберігання), тому, на офіційному веб-сайті судової влади було розміщено оголошення про виклик ОСОБА_2 до суду на вищевказану дату (а.с.47). Отже, в силу положень ст.128 ЦПК України він вважається таким, що належним чином сповіщений про день і час розгляду справи; відзиву на позов ним не подавався.

У звязку з викладеним, суд вирішив за можливе розглянути справу в судовому засіданні 21 березня 2019 року у відсутність учасників справи, на підставі наявних у справі доказів, з урахуванням норм ст.247 ЦПК України та Рішення Конституційного Суду України №16-рп/2011 від 08.12.2011 року (справа про фіксування судового процесу технічними засобами).

Суд, вивчивши матеріали справи і давши їм належну оцінку приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1 ст.12 ЦПК України).

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Судом встановлено, що подружжя перебуває в зареєстрованому шлюбі з 17 березня 2018 року, шлюб між сторонами зареєстрований Великобагачанським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 7 (а.с.4).

Від шлюбу позивачка має малолітню дитину дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, яка проживає разом з позивачкою по справі (а.с.5).

З довідки про склад сімї № 673/02-24 від 20.08.2018 року, виданої виконавчим комітетом Устивицької сільської ради Великобагачанського району Полтавської області вбачається, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6, зареєстрована та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 та має такий склад сімї: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, дочка (а.с.7).

З доводів позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що шлюбні відносини між подружжям фактично припинені, конфлікти в сімї носять тривалий характер, зберегти сімю не вдалося, позивачка на примирення не згідна (а.с.2).

Статтею 51 Конституції України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обовязки у шлюбі та сімї.

Згідно ст.21 СК України шлюб є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.

За нормою ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

З доводів позовної заяви вбачається, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинились, на примирення позивачка не згідна; відповідач відзив на позов не направляв, заяв чи клопотань по суті справи до суду також не направляв.

Як вказав Верховний Суд у своїй постанові від 08.11.2018 року у справі №569/458/18, незгода будь-якого зі сторін подружжя продовжувати сімейні відносини є підставою для визнання права такої особи вимагати розірвання шлюбу.

Відповідно, шлюб розпався через відсутність взаєморозуміння і взаємоповаги в сімї, різні погляди на сімю та сімейне життя зокрема, в звязку з цим сторони втратили одне до одного почуття поваги та любові; сторони на час подання даного позову (як вбачається зі змісту позовної заяви) як подружжя не проживають разом.

При таких обставинах справи суд вважає, що сімя сторін розпалась остаточно, підстав для досягнення примирення між сторонами немає і вони про це не просили суд, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам одного з подружжя, тому є підстави для розірвання шлюбу.

На підставі викладеного та керуючись ст.51 Конституції України, ст.ст.21,105,110,112 Сімейного кодексу України, ст.ст.4,11,12,13,76-80,81,83,128,131,223,247,259,263-265,268,273 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Шлюб, зареєстрований 17 березня 2018 року Великобагачанським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 7 між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_8 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_9 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище «Ксьонзенко».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп.15.5 п.15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Великобагачанський районний суд Полтавської області.

На виконання п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України судом зазначається повне найменування сторін: позивач ОСОБА_1, зареєстрована на проживання за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, паспорт серії КН № 029263; відповідач ОСОБА_2, зареєстрований у встановленому законом порядку на проживання в ІНФОРМАЦІЯ_10, реєстраційний номер облікової картки платника податків суду не відомий, паспорт серії АО № 103454.

Суддя В.В. Хоролець