Постанова

Іменем України

17 квітня 2019 року

м. Київ

справа № 535/822/18

провадження № 61-968св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Синельникова Є. В. (суддя-доповідач), Білоконь О. В., Хопти С. Ф.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

представник позивача -ОСОБА_5,

відповідач - Більська сільська рада Котелевського району Полтавської області,

особи, які подавали апеляційну скаргу:ОСОБА_6, ОСОБА_7,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5 на постанову Полтавського апеляційного суду, у складі колегії суддів: Дряниці Ю. В., Пилипчук Л. І., Чумак О. В.,

від 11 грудня 2018 року.

Короткий зміст позовних вимог

У липні 2018 року ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом до

Більської сільської ради Котелевського району Полтавської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її двоюрідний брат ОСОБА_8, після смерті якого відкрилась спадщина на будинок у с. Більськ Котелевського району Полтавської області. Вона пропустила строк для прийняття спадщини як спадкоємець п'ятої черги за законом з поважних причин, оскільки вона є інвалідом першої групи з ураженням опорно-рухового апарату, самостійно пересуватись не може, потребує сторонньої допомоги. Про смерть спадкодавця вона не знала, оскільки її ніхто не повідомив про це.

Посилаючись на зазначені обставини, позивач просила суд визначити їй додатковий строк терміном один місяць, необхідний для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті двоюрідного брата

ОСОБА_8, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Котелевського районного суду Полтавської області від 08 жовтня 2018 року, у складі судді Цвітайла П. В., позов ОСОБА_4 задоволено. Визначено ОСОБА_4 додатковий строк терміном два місяці, достатній для подання нею до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом після смерті двоюрідного брата ОСОБА_8, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивач є юридично не обізнаною особою, інвалідом першої групи, без сторонньої допомоги пересуватися не може, що було перешкодою для своєчасного звернення до нотаріуса, отже наявні підстави для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Полтавського апеляційного суду від 11 грудня 2018 рокуапеляційну скаргу представника ОСОБА_6 та ОСОБА_7 - ОСОБА_9 задоволено, рішення суду першої інстанції скасовано і ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що суд першої інстанції був обізнаний про наявність інших спадкоємців після смерті ОСОБА_8, проте не залучив їх до участі у справі. Суд апеляційної інстанції не наділений повноваженням щодо залучення належних відповідачів до участі у справі.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та доводи особи, яка її подала

У касаційній скарзі представник ОСОБА_10 - ОСОБА_5 просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що позивачу не було відомо про наявність інших спадкоємців після смерті ОСОБА_8, оскільки у постанові державного нотаріуса зазначено лише про те, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини, про інших спадкоємців не вказано. Рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, оскільки на час розгляду справи у сторін не було інформації щодо наявності інших спадкоємців, а строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущено позивачем з поважних причин.

Короткий зміст відзивів на касаційну скаргу

У відзиві на касаційну скаргу ОСОБА_11, ОСОБА_6 просять залишити касаційну скаргу представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5 без задоволення, а оскаржену постанову суду апеляційної інстанції - без змін, посилаючись на її законність та обґрунтованість.

У відзиві на касаційну скаргу Більська сільська рада Котелевського району Полтавської області просила розглянути справу без участі її представників, при вирішенні заявлених вимог покладається на розсуд суду.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 25 січня 2019 року відкрито касаційне провадження за поданою касаційною скаргою.

07 лютого 2019 року справу передано судді-доповідачу.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1, виданого 16 травня 2018 року Котелевським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, про що зроблений відповідний запис в книзі реєстрації актів про смерть за № 145 (а. с. 7).

Після смерті ОСОБА_8 відкрилася спадщина за законом.

Рішенням Зіньківського районного суду Полтавської області від 13 березня 2018 року у справі № 530/177/18 встановлено, що ОСОБА_8 був двоюрідним братом ОСОБА_4 (а. с. 5).

Державний нотаріус Котелевського районного нотаріального округу Полтавської області ОСОБА_12 відмовила позивачу у прийнятті заяви, оскільки ОСОБА_4 пропустила шестимісячний строк для звернення до нотаріуса та рекомендувала звернутися до суду, що підтверджується листом від 16 травня 2018 року № 427/01-16. Нотаріус зазначила, що після смерті

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 спадкова справа заведена 15 листопада 2017 року за № 106/2017 на підставі заяви про прийняття спадщини від імені інших осіб (а. с. 9).

Позиція Верховного Суду

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи касаційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною першою статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Відповідно до частини першої статті 3 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з частиною першою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Суди відкривають провадження у таких справах у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Частиною першою, другою статті 51 ЦПК України передбачено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним, не закриваючи провадження у справі.

За змістом наведених норм ЦПК Україниз'ясувавши, що позов пред'явлено до неналежного відповідача, суд має роз'яснити позивачеві право на подачу заяви про заміну відповідача або залучення до участі у справі співвідповідача.

Суд першої інстанції, в порушення вимог частини четвертої статті 2,

статті 51 ЦПК України зазначене вище не врахував та дійшов неправильного висновку стосовно того, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки не сприяв всебічному і повному з'ясуванню обставин справи та не визначився зі складом осіб, які повинні брати участь у справі.

Установивши, що після смерті спадкодавця ОСОБА_8 є інші спадкоємці, які звернулись до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, зокрема ОСОБА_6 та ОСОБА_7, нотаріусом була заведена спадкова справа, але позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не було пред'явлено до інших спадкоємців, які мають майновий інтерес до вирішення цього спору, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, заявлених ОСОБА_4 до Більської сільської ради Котелевського району Полтавської області.

Позивач не позбавлена права захистити свої права шляхом пред'явлення у встановленому законом порядку позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до належних відповідачів.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржене судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Постанову Полтавського апеляційного суду від 11 грудня 2018 рокузалишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Синельников

О. В. Білоконь

С. Ф. Хопта