04 вересня 2019 року м. Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі:
головуючого судді Рибалко Н.І.,
за участю секретаря судового засідання Косатої М.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок ушкодження майна (залиття квартири), -
Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок ушкодження майна (залиття квартири), який мотивований наступним.
25.10.2015 року сталося залиття кухонного приміщення квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить позивачу. При зверненні до обслуговуючої організації - КП «Основаніє», було зафіксовано наслідки залиття квартири та складено акт від 27.10.2015 року.
Позивачу було спричинено матеріальну шкоду у вигляді витрат щодо проведення відновлювальних ремонтних робіт, вартість яких відповідно до проектно-кошторисної документації (смети) склала 5370,00 грн.
Посилаючись на викладене, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири у розмірі 5370,00 грн. та моральну шкоду у розмірі 1000,00 грн.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, письмових заперечень суду щодо позову не надав, з заявою про розгляд справи у його відсутності до суду не звертався, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд вважає можливим, за згодою представника позивача, провести заочний розгляд справи на підставі матеріалів справи відповідно до ст. 280 ЦПК України, за відсутності відповідача.
Розглянувши матеріали справи, оцінивши та дослідивши у сукупності докази у справі, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що згідно акту технічного стану від 27.10.2015 року комісії у складі працівників КП «Основаніє» було проведено обстеження технічного стану квартири АДРЕСА_2 по заяві володільця квартири, ОСОБА_1 , на предмет залиття та встановлено: залиття стелі кухні (стеля окрашена, спостерігаються плями, на момент обстеження плями сухі), а також те, що залиття відбулося з вище розташованої квартири №59 , встановити причинну залиття неможливо, залиття разове.
Стаття 22 ЦК України визначає, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);
Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Згідно статті 1166ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Така особа може бути звільнена від відшкодування шкоди, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
За змістом вищезазначеноїст.1166 ЦК для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.
Як роз`яснено у п. 2Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Відповідно до стаття 1192ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.
Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
На підтвердження розміру збитків, завданих пошкодженням (залиттям) квартири ОСОБА_1 надано розрахунок на ремонт приміщень після затоплення квартири за адресою: АДРЕСА_1 , згідно якого вартівсь ремонту складає 5370,84 грн.
Частина 1 ст. 81 ЦПК України визначає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Відповідачу надавався строк для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, але відзив до суду не надходив.
Отже, відповідачем не спростовані твердження позивача про завдання ним шкоди внаслідок ушкодження майна (залиття квартири) позивача та розмір вказаних збитків.
Ст.13 ЦПК України передбачає, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно абз.2,4 п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України №14від 18 грудня 2009 року18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи.
Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин , а також правильно витлумачив ці норми.

Враховуючи вищевикладене, встановлені обставини справи, оцінюючи в сукупності надані сторонами докази, суд приходить до висновку, що позивачем доведено факт того, що мало місце залиття належної їй квартири, внаслідок чого йому спричинено матеріальну шкоду у заявленому розмірі 5370,00 грн., а тому позовні вимоги у цій частині підлягають задоволенню.

Згідно зі ст. 23 Цивільного Кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, заподіяної внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Відповідно до п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної шкоди» обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправним діянням її заподіювача, та вина останнього в її заподіянні.

Відповідно до вищезазначеного позивачем не обґрунтовано у відповідності до вимог закону наявність завданої шкоди, наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправним діянням її заподіювача, також враховуючи, що доказів на підтвердження того, що розмір моральної шкоди позивачу за наслідками дій Відповідача становить саме 1000,00 грн., - позивачем суду не надано, суд приходить до висновку, що в цій частині позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Враховучи, що позивач звільнений від сплати судового збору, відповідно до ст. 141 ЦПК України, підлягає стягненню з відповідача на користь держави судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимог у розмірі 704,80 грн.

Керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 223, 259, 263, 264, 265, 268, 273, 280-284 ЦПК, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок ушкодження майна (залиття квартири) - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок ушкодження майна (залиття квартири) у розмірі 5370, 00 (п`ять тисяч триста сімдесят) грн.

В задоволенні позовних вимог про стягнення моральної шкоди - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до п.п. 15.5 п.15 ч. 1 Розділу ХШ «Перехідні Положення» ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Н.І.Рибалко