Провадження № 2/752/3004/19
У Х В А Л А

04.04.2019 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Колдіної О.О.,

з участю секретаря - Петрова Є.В.,

представників позивача Солодкої М.П.

Ільчик М.О.,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду у справі за позовом Заступника Генерального прокурора України в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_4, третя особи без самостійних вимог: Обслуговуючий кооператив житловий кооператив «Котміст», Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна спілка», ОСОБА_5 про витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

заступник Генерального прокурора України звернувся до суду в інтересах держави в особі Київської міської ради з позовом до ОСОБА_4 про витребування незаконного володіння відповідача земельної ділянки площею 0,1424 га (кадастровий номер НОМЕР_1), вартістю за нормативно-грошовою оцінкою 1 891 664,48 грн., розташованої на 21 км Столичного шосе у Голосіївському районі м.Києва та передачі її у власність територіальної громади м.Києва в особі Київської міської ради та стягнення з відповідача судові витрати у справі.

В ході підготовчого провадження представник відповідача заявив клопотання про залишення позову без розгляду, оскільки при зверненні до суду Заступником Генерального прокурора України не обгрунтовано підстави звернення до суду в інтересах територіальної громади, які визначені законом.

Представник Генеральної прокуратури України заперечувала проти задоволення клопотання, оскільки підстави звернення до суду визначені в позові і обгрунтовані бездіяльністю Київської міської ради, яка не звернулась до суду з позовом про витребування земельної ділянки із незаконного володіння.

Представник Київської міської ради заперечувала проти задоволення клопотання.

Треті особи в судове засідання не з»явились, про місце і час проведення підготовчого засідання повідомлялись судом у спосіб, передбачений ст.128 ЦПК України.

Вислухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву Заступника Генерального прокурора України без розгляду з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до суду в інтересах держави в особі Київської міської ради з позовом про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння.

Відповідно до п. 3 ч. 1 статті 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з'ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

З огляду на положення ч.3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді у випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Тобто, прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб'єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

Не здійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб'єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з'ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор зобов»язаний надати належні докази, які повинні підтверджувати вказані обставини, зокрема, але не виключно, повідомлення прокурора на адресу суб»єкта владних повноважень про необхідність звернення до суду, копії документів, отримані від суб»єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва, наявність причин, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб»єктом, і які є підставами дял звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб'єктом звернення до суду і замінювати належного суб'єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Така правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 20.09.2018 по справах № 924/1237/17, 822/1169/17.

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити … скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, пункт 27).

В силу положень Закону України «Про місцеве саомврядування» питання регулювання земельних правовідносин віднесено до виключної компетенції сільських, селищних міських рад.

При зверненні до суду у даній справі Заступник Генерального прокурора України зазначає про бездіяльність Київської міської ради, яка не зверенулась до суду з позовзом про витребування земельної ділянки із незаконного володіння.

В ході підготовчого провадження суду не надано доказів на підтвердження направлення повідомлення Генеральною прокуратурою України до Київської міської ради про необхідність звернення до суду з позовом про витребування земельної ділянки і про наявність такого звернення представнику позивача не було відомо, також не надано доказів на підтвердження наявності обставин, що перешкоджали органу місцевого самоврядування звернутись з відповідним позовом до суду.

Відповідно до п.2 ч. 1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву Заступника Генерального прокурора України в інтересах держави в особі Київської міської ради без розгляду, в зв»язку з чим клопотання представника відповідача підлягає задоволенню.

Крім того, на підставі положень ст. 154 ЦПК України в зв»язку з залишенням позову без розгляду, суд вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову, застосовані відповідно до ухвали суду від 19.11.2018 р.

На підставі викладеного, керуючись ч.1 ст.257 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду у справі за позовом Заступника Генерального прокурора України в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_4, третя особи без самостійних вимог: Обслуговуючий кооператив житловий кооператив «Котміст», Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна спілка», ОСОБА_5 про витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння задовольнити.

Позов Заступника Генерального прокурора України в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_4, третя особи сбез самостійних вимог: Обслуговуючий кооператив житловий кооператив «Котміст», Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна спілка», ОСОБА_5 про витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння залишити без розгляду

Скасувати заходи забезпечення позову, застосовані відповідно до ухвали Голосіївського районного суду м.Києва від 19.11.2018 р.

Зняти арешт з земельної ділянки площею 0,1424 га (кадастровий номер НОМЕР_1), що розташована на 21 км Столичного шосе у м.Києві.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя