Справа № 161/6963/19
Провадження № 2/161/2136/19
У Х В А Л А

15 липня 2019 року Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючої судді Плахтій І.Б.,

з участю секретаря судових засідань Царюк Н.М.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання осіб такими, що втратили право на частку та визнання права власності на майно,

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися в суд з даним позовом до відповідачів, в якому просять визнати відповідачів, колишніх членів колгоспного двору, такими, що втратили право на частку в майні колишнього колгоспного двору у домоволодінні, яке розташоване по АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_2 право власності на 32/108 частки домоволодіння як колишнього члена колгоспного двору; визнати за ОСОБА_1 право власності на 32/108 частки домоволодіння як колишнього члена колгоспного двору; визнати за ОСОБА_8 право власності на 32/108 домоволодіння, що належало її батькові ОСОБА_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , як колишньому члену колгоспного двору.

Представник позивачів подав заяви про розгляд справи у його відсутності. Вимоги позову підтримав.

Відповідачі, кожен зокрема, подали заяви про розгляд справи у їхній відсутності. Вимоги позову визнали.

У п.п.4, 5 ч.3 ст.175 ЦПК України, яка регламентує загальні вимоги до заяв, які подаються до суду, зазначено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Дослідивши витребувані судом матеріали інвентаризаційної справи на будинковолодіння, яке розташоване по АДРЕСА_1 , матеріали спадкових справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_10 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_9 , які містять інформацію про обставини, які не могли бути відомі позивачам до пред`явлення позову, суд дійшов висновку про те, що подана позовна заява не відповідає п.п.4, 5 ч.3 ст.175 ЦПК України в зв`язку з рахунковою помилкою щодо часток.

Так з встановлених судом обставин вбачається, що членами колгоспного двору, а саме: будинковолодіння, яке розташоване по АДРЕСА_1 були дев`ять осіб: ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , позивачі -- ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , відповідачі ОСОБА_11 ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

З урахуванням положень ст.123 ЦК Української РСР ( в редакції 1963 року), яка діяла станом на час виникнення правовідносин щодо колгоспних дворів, розмір частки кожного члена двору встановлюється виходячи з рівності часток усіх членів двору, включаючи неповнолітніх і непрацездатних і, в даному випадку становить 1/9 у кожного.

ОСОБА_10 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті її 1/9 частку в будинковолодінні прийняли в рівних частках (по 1/36 кожному) чоловік та діти (члени колгоспного двору) -- ОСОБА_9 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . В результаті кожен з вказаних спадкоємців став власником 5/36 частин будинковолодіння.

ОСОБА_9 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після його смерті належні йому на день смерті 5/36 частин в будинковолодінні прийняла лише донька ОСОБА_1 . Інші спадкоємці -- діти ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від спадщини відмовилися. В результаті спадкування з урахуванням належних їй раніше 5/36 часток як співвласника колгоспного двору (1/9) та спадкоємця після смерті матері ОСОБА_10 1/36), ОСОБА_1 стала власником (5/36+5/36) 5/18 частин будинковолодіння.

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 як співвласники колгоспного двору (1/9) та спадкоємці після смерті матері ОСОБА_10 (1/36) залишаються власниками 5/36 частин будинковолодіння кожен.

ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 участі у спадкуванні не приймали, а тому їхня частка в будинковолодінні на даний час залишається початковою по 1/9 частині у кожного.

Разом з тим, у позовній заяві, хоч і без посилання на ст.365 ЦК України, фактично ставиться питання про припинення права власності відповідачів ОСОБА_11 ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 на належні їм частки, однак, не зазначено в користь кого з позивачів і в якому обсязі вони повинні перейти у власність.

Для усунення недоліків позовної заяви необхідно уточнити мотивацію позову з урахуванням відомостей, що містяться в матеріалах справи, а також, уточнити самі позовні вимоги.

Відповідно до ч.11, 13 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

На підставі викладеного суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху. З урахуванням складності правовідносин, що виникли між сторонами, установлений законом строк для усунення недоліків продовжити до 30 днів з дня вручення ухвали.

Керуючись ст.ст. 187, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання осіб такими, що втратили право на частку та визнання права власності на майно -- залишити без руху.

Встановити позивачам строк для усунення недоліків тридцять днів з дня вручення ухвали.

Якщо позивачі усунуть недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи. Якщо позивачі не усунуть недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду І.Б. Плахтій