№263/118/19
№2/263/905/2019
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 вересня 2019 року місто Маріуполь
Жовтневий районний суд міста Маріуполя у складі:
головуючого судді Шатілової Л.Г.,
при секретарі Ничипорук А.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією,
В С Т А Н О В И В:
Представник позивача надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомив.
Відповідно до вимог ст.280 Цивільного процесуального Кодексу України (далі за текстом ЦПК України) суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи зі згоди позивача.
Враховуючи те, що у справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін, з урахуванням заяви представника позивача, суд розглянув справу за їх відсутності на підставі наданих доказів по справі та згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового засідання технічними засобами.
Суд, дослідивши надані у справі докази, вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню з наступних підстав.
При вирішенні спірних правових відносин суд перш за все керується наступними вимогами цивільно-процесуального законодавства.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
За вимогами ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідне для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Зі змісту статті 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Згідно зі ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні ним правовідносини.
Правовідносини у сфері постачання та споживання електроенергії регулюються ст.714 ЦК України, ст.ст.24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року (надалі - ПКЕЕН), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок розкрадання електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №122 від 8 лютого 2006 року, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ №562 від 4 травня 2006 року(надалі - Методика).
Відповідно до ПКЕЕН об`єктом споживання визначено житловий будинок, квартира що належить споживачу на праві власності або користуванні, а самовільним підключенням - споживання електричної енергії без укладання з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил.
Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлений обов`язок споживача додержуватися вимог нормативно-технічних документів, договору про постачання електроенергії; покладена відповідальність за порушення умов договору з електропостачальником та ПКЕЕН.
Стаття 27 Закону України «Про електроенергетику» встановлює, що порушення в електроенергетиці тягне за собою передбачену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність, а також зазначає, що перелік правопорушень в статті не є вичерпаним. Законодавством України можуть встановлюватися інші види правопорушень в електроенергетиці, за які передбачена відповідальність.
Пунктом 1 Загальних положень ПКЕЕН передбачений обов`язок виконання ПКЕЕН всіма споживачами та електропостачальниками незалежно від форм власності.
Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 мешкає за адресою: квартира АДРЕСА_2 , та є споживачем електричною енергії, що також підтверджується особовим рахунком №20-16, відкритим на його ім`я.
Згідно з ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
За ч.ч. 4, 5 ст. 319, 322 ЦК України власність зобов`язує, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, і не може використовувати право власності на шкоду правам та інтересам суспільства.
Із вчинених взаємних дій, які полягали у підключенні до електромережі, відкритті особового рахунку, споживанні та оплаті спожитої електроенергії, між сторонами склалися фактичні договірні відносини з постачання споживачу електроенергії, на умовах, передбачених Законом України Про електроенергетику та Правилами, у зв`язку із цим у сторін виникли взаємні права та обов`язки, які притаманні договірним.
Згідно з рішенням Судової палати в цивільних справах Верховного Суду України від 4 червня 2008 року підключення електроенергії за заявою наймача (власника квартири) і відкриття особового рахунку слід вважати фактичним укладенням договору на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та ПКЕЕН.
Виходячи з положень статей 6, 526, 626 - 631 ЦК України, укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог Цивільного кодексу України та інших актів цивільного законодавства.
Крім того, статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Згідно зі статтею 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Згідно з Правилами користування електричною енергією для населення, споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки (п. 42 Правил).
Згідно з пунктом 48 Правил користування електричною енергією для населення, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку.
Відповідно до пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акту вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акту свої зауваження.
02 листопада 2018 року при перевірці представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» квартири відповідача було виявлено порушення споживачем ОСОБА_1 . Правил користування електричною енергією для населення шляхом самовільного підключення електроустановок (струмоприймачів або електричної проводки) до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, а саме підключення фазного та нульового дротів прихованою електропроводкою. Місце самовільного підключення - на до обліковому фазному та нульовому дротах в стіні. (зазначено у п. 3 акту про порушення ПКЕЕН, відображено на схемі електропостачання споживача, точка З та 4).
За цим фактом було складно Акт про порушення (ПКЕЕН) № 222055 від 02.11.2018 року, з відповідним відображенням на викладеній у ньому схемі, який був підписаний трьома представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», відповідачем ОСОБА_1 , який ніяких зауважень до протоколу не вніс.
Крім наведених відомостей, в графі Акту «Додаткові відомості» зазначено: з метою виявлення використовувалися спеціальні технічні засоби: двохполюсний покажчик напруги, індикатор магнітного поля, дистанційний вимірювач струму.
Відповідно до акту перевірки порушень «Правил користування електричною енергією для населення» від 02.11.2018 року, у присутності споживача ОСОБА_1 додаткове підключення було демонтовано.
Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.
28 листопада 2018 року на засіданні комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, відповідно до протоколу № 112 було прийнято рішення про нарахування ОСОБА_1 за порушення правил користування електричною енергією суми збитків недорахованої електричної енергії на загальну суму 62 887,94 грн.
З огляду на ці обставини позивачем були дотримані положення законодавства щодо належного складання акту про порушення, повідомлення споживача про дату та час засідання комісії, а також про результати розгляду виявлених в акті порушень.
«Порядок визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122, встановлює наступне.
1. Відповідно до цього Порядку визначається розмір збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок недоотримання коштів за електричну енергію, викрадену споживачем шляхом її самовільного використання без застосування приладів обліку (якщо таке застосування обов`язкове) або у разі умисного пошкодження приладів обліку чи у будь-який інший спосіб, а також проводиться відшкодування завданих енергопостачальнику збитків.
2. Дія цього Порядку поширюється на всіх споживачів електричної енергії - суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб, що використовують електричну енергію для власних
4. Обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акту виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ.
5. Розрахунок вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, здійснюється за встановленими для відповідної групи споживачів тарифами, що діяли у період порушення.
6. На підставі акту виявлених порушень енергопостачальник розраховує розмір завданих внаслідок викрадення електричної енергії збитків та надсилає споживачеві електричної енергії рахунок для їх оплати. Споживач електричної енергії здійснює оплату зазначених збитків протягом 30 днів після отримання рахунка. У разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку.
7. Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку.
За п.1.1 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої Постановою НКРЕ від 4.05.2006 року №562, вона: застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів
крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.
За наведеним, та на підставі досліджених доказів, судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 порушив Правила користування електричною енергією для населення в результаті самовільного підключення електроустановок до електричної мережі, яка не є власністю електропостачальника.
У даному випадку визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ОСОБА_1 ПКЕЕН, слід здійснювати відповідно до п.п.5 п.3.1 Методики, яка застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі енергопостачальника (власника мережі) з порушенням схеми обліку.
Пунктом 3.3 Методики встановлено, що розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів, які відповідно до даного випадку визначаються згідно з другим абзацом п.п. «а» п.3.3 Методики, а саме : якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.
Згідно з пунктом 3.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень зазначених у п.п.5 п.3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W доб.с.п. (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год.
Відповідно до ст. 614 ЦК України особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.
Проте, як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_1 , який є власником квартири, у судове засідання не з`явився, доказів своєї невинуватості до суду не надав, не спростував наявність виявлених актом порушень, до теперішнього часу не здійснив оплату зазначених збитків, тому за таких обставин позивач вправі вимагати стягнення збитків у судовому порядку.
Отже, виходячи із обставин, встановлених в судовому засіданні та підтверджених належними доказами, суд приходить до висновку про доведеність факту порушення відповідачем ОСОБА_1 правил користування електричної енергії, він має нести повну відповідальність за виявленні порушення та оплату вартості спожитої, але неврахованої приладом обліку електроенергії.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача та необхідності їх задоволення в повному обсязі.
За ст.141 ЦПК України, суд вважає доцільним стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір.
Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 81, 141 ,247, 263-265 ЦПК України, суд
В И Р І Ш И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією - задовольнити.
Рішення суду може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Донецького апеляційного суду або через Жовтневий районний суд міста Маріуполя Донецької області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.Г.Шатілова