Справа №766/2332/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2019 року м.Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі: головуючого судді Ус О.В., секретар судового засідання Неменко Ю.М., з участю позивача ОСОБА_1 , його представника адвоката Брушко І.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань міського суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В:

05 лютого 2019 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , який просить визнати такою, що втратила право користування житловим будинком АДРЕСА_1 та зобов`язати відділ реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради зняти ОСОБА_2 з реєстраційного обліку за вказаною адресою. В обґрунтування позову зазначив, що відповідач з липня 2018 року зібрав свої речі добровільно виїхала з вказаного будинку, що належить йому на праві власності, на інше місце проживання, не сплачує комунальні послуги, не несе витрат на утримання будинку, а тому втратила право користування будинком.

Провадження у справі відкрито 18.02.2019 р., призначене судове засідання на 27.03.2019 р.

27.03.2019 р. від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального провадження відповідно до п.п. 2, 3, 5 ч.3 ст. 274 ЦПК України, розглядати справу за її участі, а також заява про відкладення розгляду справи, оскільки про її існування вона дізналася 26.03.2019 р., жодних документів не отримувала.

02 травня 2019 року від відповідача ОСОБА_3 надійшов відзив на позов, який вона не визнає. Вважає, що позов підписаний не позивачем, а тому необхідно застосувати ч.11 ст. 187 ЦПК України. Добровільно будинок вона не залишала, а її до будинку не пустив чоловік. Тобто, вона добровільно місце проживання не покидала. Вказує на те, що будинок був подарований їй з чоловіком на весілля, а тому вона є фактично співвласником цього будинку. Акт не є неналежним доказом, оскільки містить неправдиву інформацію. Також за другою вимогою вона не є належним відповідачем.

В підготовче засідання 17.05.2019 р. відповідач не з`явилася надала заяву про відкладення розгляду справи через зайнятість її представника адвоката Мудролюбової Н.О. в іншому процесі в м.Київ.

В підготовчій частині судового засідання сторона позивача вважали, що підстави для розгляду справи в порядку загального провадження відсутні. Просили допитати в судовому засіданні в якості свідків: ОСОБА_4 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 та ОСОБА_5 , який проживає за адпесою: АДРЕСА_2 в. Вказані свідки підписали акт, що доданий до позовної заяви та дадуть пояснення щодо обставин проживання сторін у будинку, право на користування яким є предметом позову. Питання щодо відкладення розгляду справи залишили на розсуд суду.

Також позивачем подано письмову заяву стосовно позову, що розглядається судом, з проханням задовольнити його позовні вимоги, які він підтримує в повному обсязі та просить розглянути справу у його відсутність. Позивач зазначив, що позовна заява підписана особисто ним і він її підтримує в повному обсязі.

Суд, заслухав думку присутніх в судовому засіданні осіб, дослідивши клопотання сторін, вважає необхідним розглянуті заявлені клопотання.

Клопотання про допит свідків відповідає вимогам ч.2, ч.3 ст. 91 ЦПК України та підлягає задоволенню, оскільки сторона позивача вважає допит свідків доказом по справі.

Щодо клопотання відповідача про призначення розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження вирішено судом згідно ч.1 ст. 277 ЦПК України при відкриті провадження у справі, виходячи з приписів ч.3 ст. 274 ЦПК України та з врахуванням обмежень, визначених ч.4 ст. 274 ЦПК України.

Відповідачем подано клопотання про розгляд справи в загальному позовному провадженні.

За ч.4 ст. 277 ЦПК України у випадку, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Зазначені у заяві ОСОБА_2 підстави для призначення підготовчого засідання є необґрунтованими, оскільки вирішення клопотання про допит свідків не вимагає проведення підготовчого засідання. Крім того, відповідачем не заявлено жодного клопотання як про допит свідків, так і призначення експертизи. Посилання на захист інтересів дитини суд вважає необґрунтованим, оскільки предметом позовних вимог не визначено будь-яке втручання в права дитини.

Крім того, слід зазначити, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, відповідач або його представник не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення як у письмових заявах по суті справи, так і в судовому засіданні, не позбавлені можливості надавати суду додаткові докази, які не були додані до позовної заяви чи відзиву на позов з врахуванням положень ст. 83 ЦПК України, які стосуються розгляду усіх справ. Тобто, при розгляді справи відповідач в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України, в тому числі і можливості подання клопотання про витребування доказів відповідно до вимог ст. 84 ЦПК України.

Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими ЦПК України для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у Главі 10 Розділу ІІІ (ч.1 ст.279 ЦПК України).

Вказані особливості обумовлені тим, що розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться. Суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені в заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться (ч.ч.2,3,8 ст.279 ЦПК України).

Отже, з викладеного слідує, що розгляд даної справи у порядку спрощеного позовного провадження права відповідача не порушує.

Суд вважає можливим задовольнити клопотання відповідача про відкладення розгляду справи з метою захисту її процесуальних прав, але звертає увагу сторін про не недопустимість зловживання процесуальними правами.

Керуючись ст. ст. 1-13, 83, 91, 223, 240, 274-277, 258-261, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про призначення підготовчого засідання за правилами загального позовного провадження відмовити за необґрунтованістю.

Клопотання сторони позивача про допит свідків задовольнити.

Викликати в судове засідання свідків:

- ОСОБА_4 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 ;

- ОСОБА_5 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 в.

Відповідно до ч.3 ст.91 ЦПК України, попередити свідків про кримінальну відповідність за завідоме неправдиве показання (ст.384 КК України) та за відмову від давання показань на вимогу суду (ст. 385 КК України).

Обов`язок забезпечення явки в судове засідання свідків покласти на сторону, що заявила клопотання про їх допит.

Розгляд справи № 766/2332/19 відкласти на 15-30 год. 24 липня 2019 року.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

СуддяО. В. Ус