Провадження № 2п/521/114/19
У Х В А Л А

17 вересня 2019 року

Малиновський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді Гуревського В.К.,

за секретаря - Ардаковської А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 22 грудня 2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , за участю третьої особи: Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Малиновського районного суду м. Одеси перебувала цивільна справа №521/20116/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , за участю третьої особи: Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

22 грудня 2018 року Малиновським районним судом м. Одеси ухвалено заочне рішення по цій справі, за яким позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , за участю третьої особи: Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задоволено. Ухвалено усунути ОСОБА_2 перешкоди у користуванні власністю шляхом визнання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . Встановлено порядок виконання рішення суду, згідно з яким після набрання рішенням законної сили воно є підставою для органів реєстрації для зняття ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач за означеною справою, ОСОБА_1 , 26 червня 2019 року звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 22 грудня 2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , за участю третьої особи: Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що відповідач не була повідомлена про дату, час та місце судового засідання, оскільки перебувала за межами України на заробітках. Квартира придбана подружжям під час шлюбу, є спільною сумісною власністю подружжя.

В судовому засіданні представник відповідача наполягав на задоволенні заяви, просив в разі її задоволення допустити поворот виконання рішення суду.

Представник позивача в судовому засіданні на заперечував проти скасування заочного рішення.

Представник третьої особи в судовому засіданні залишив вирішення питання на розсуд суду, повідомив про порядок поновлення реєстрації відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши позиції учасників справи, суд вважає, що заява має бути задоволена з таких причин.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню за наявності двох обставин: якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Відсутність однієї з умов виключає можливість скасування заочного рішення.

Згідно матеріалів справи ОСОБА_1 повідомлялася про судові засідання у встановленому законом порядку, кореспонденцію не отримувала, під час розгляду справи перебувала за межами України в країні Таджикистан.

Згідно наданих документів, сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі, за твердженням представника відповідача майно є спільною сумісною власністю, а тому відповідач як співвласник майна не може бути визнана такою, що втратила право користування нерухомим майном.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

На вимогу ч. 2. ст. 286 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом п`ятнадцяти днів з дня її надходження.

Згідно постанови Верховного Суду у справі № 295/5011/15-ц (касаційне провадження № 61-1125св17) розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та безумовною підставою для скасування судового рішення.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що є підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

Ст. 444 ЦПК України встановлено порядок розгляду заяви про поворот виконання рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 444 ЦПК України якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо під час нового розгляду справи він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Частиною 5 ст. 444 ЦК України питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

Згідно з ч. 9 ст. 444 ЦК України якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Згідно рішення Конституційного Суду України від 02 листопада 2011 року № 13- рп/2011 поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягнено майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Таким чином, дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що заява ОСОБА_1 про поворот виконання рішення суду є обґрунтованою і підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 280 288, 444 Цивільного процесуального кодексу України, СУД

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 22 грудня 2018 року задовольнити.

Заочне рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 22 грудня 2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , за участю третьої особи: Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, скасувати і призначити підготовче судове засідання на 15 жовтня 2019 року о 10 годині 15 хвилин в залі судового засідання № 218 у приміщенні суду.

Допустити поворот виконання рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 22 грудня 2018 року шляхом відновлення реєстрації місця проживання ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 з 04 лютого 2019 року.

Ухвала в частині повороту виконання рішення суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційному суду через суд першої інстанції апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня виготовлення її в повному обсязі. В іншій частині ухвала суду оскарженню не підлягає.

Ухвала суду в повному обсязі складена 18 вересня 2019 року.

СУДДЯ: Гуревський В.К.