Ухвала

17 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 564/109/19

провадження № 61-16729ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулейкова І. Ю., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Державної казначейської служби України на постанову Рівненського апеляційного суду від 08 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Костопільського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Рівненській області про відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2019 року до Верховного Суду електронною поштою надійшла касаційна скарга Державної казначейської служби Українина постанову Рівненського апеляційного суду від 08 серпня 2019 року з накладеним електронним цифровим підписом.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог частини першої статті 392 ЦПК України касаційна скарга подана не у письмовій формі.

Відповідно до частин першої, четвертої та восьмої статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з підпунктом 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Відповідно до пункту 15.5. підпункту 15 пункту 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

На даний час, відсутні будь-які відомості про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Натомість, як встановив Верховний Суд, касаційна скарга подана в електронній формі через електронну пошту, що не відповідає вимогам ЦПК України щодо письмової паперової форми касаційної скарги.

Виходячи з вищенаведених положень чинного законодавства України, до касаційної скарги Державної казначейської служби не може бути застосовано положення про оригінал документу та письмової паперової форми скарги.

Отже, заявнику необхідно надати касаційну скаргу оформлену відповідно до статті 392 ЦПК України, а також копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Крім того, до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

Разом з тим, у касаційній скарзі Державна казначейська служба України посилається на те, що вона звільнена від сплати судового збору, оскільки позов був пред`явлений не до неї, як окремо визначеної юридичної особи, а до держави Україна, яка не є платником судового збору. Крім того, зазначає, що відповідно до пункту 13 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди. Також касаційна скарга містить посилання на постанову Об`єднаної Палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 20 червня 2018 року № 914/1748/17, в якій висловлено правову позицію, згідно з якою відбувається звільнення скаржника від сплати судового збору в апеляційній та касаційній інстанції у разі, якщо позивач у справі не сплачував судовий збір за подання позову.

Зазначені посилання у касаційній скарзі, як на підставу звільнення від сплати судового збору є безпідставними з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 13 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Заявники, позивачі та інші категорії осіб, які згідно із статтею 3 Закону України «Про судовий збір» звільняються від сплати судового збору, підлягають такому звільненню також і в разі подання ними апеляційних та касаційних скарг, заяв про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами.

Такий правовий висновок міститься в постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 20 червня 2018 року у справі № 914/1748/17.

Разом з тим, Державна казначейська служба України є відповідачем у справі і не відноситься до категорії осіб, які згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» звільняються від сплати судового збору.

Таким чином, посилання заявника про те, що він звільнений від сплати судового збору є помилковими, оскільки оскаржувані судові рішення ухвалені за позовною заявою ОСОБА_1 про відшкодування моральної шкоди і Державна казначейська служба України не є позивачем у цій справі. Підстави для звільнення Державної казначейської служби України як особи, що подає вказану касаційну скаргу на рішення суду, від сплати судового збору відсутні.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 1 921,00 грн.

Зі змісту положень пункту 3 частини третьої статті 175, пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається сумою грошових коштів, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

При цьому, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, оскільки позивач її визначила у грошовому еквіваленті.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана, фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить

1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Відповідно до підпункту сьомого пункту 1 частини другої статті 4 Закону України Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Отже, ураховуючи характер спору заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі: 1 536,00 грн ((40 000,00 грн х 1 %) х 200%).

Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 38004897; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - 6007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; символ звітності банку - 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявникам строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Державної казначейської служби України на постанову Рівненського апеляційного суду від 08 серпня 2019 року, залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 17 жовтня 2019 року, але не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. Ю. Гулейков