Провадження № 2/161/3362/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 вересня 2019 року м.Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого - судді Черняка В.В.,

за участю секретаря судового засідання - Новаковської В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Луцька в особі Луцької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Перша Луцька державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась в суд з позовом до Територіальної громади міста Луцька в особі Луцької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Перша Луцька державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

Свій позов позивач мотивує тим, що після смерті її рідного брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилася спадщина на частку в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Підшипник-Енергоремонт» в розмірі 1,0%. Вона являється спадкоємцем другої черги за законом після смерті останнього. Інших спадкоємців немає. З 2008 року до моменту смерті брат проживав з нею. Вказує, що в передбачений законом строк не звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки часто хворіє, має ряд захворювань, які впливають на послаблення пам`яті, зниження працездатності і т.і., являється інвалідом 2-ї групи довічно. Враховуючи вищевказане, вважає, що строк був пропущений нею з поважних причин, а тому просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, терміном на один місяць.

Представник позивача в письмовій заяві просить розгляд справи провести у його відсутності, позовні вимоги підтримує.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення рекомендованої кореспонденції, письмових заяв та клопотань на адресу суду не подавав.

Від третьої особи на адресу суду надійшла письмова заява про розгляд справи відсутності її представника.

Дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Луцьким міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Волинській області ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.8).

Після смерті ОСОБА_2 залишилась спадщина, що складається з частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Підшипник-Енергоремонт» в розмірі 1,0%, що підтверджується свідоцтвом від 11.12.2018 року (а.с.9).

Позивач - ОСОБА_1 являється рідною сестрою ОСОБА_2 , який з 2008 року до моменту смерті проживав та був зареєстрований у належній позивачу на праві власності квартирі АДРЕСА_1 . Дані обставини підтверджується наступними документами: копією паспорта ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 (а.с. 3-4), повідомленням Луцького ВП ГУНП у Волинській області № 44363/58/04-2018 від 14.12.2018 року (а.с. 10), копією будинкової книги (а.с. 11-13).

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За змістом ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

З матеріалів справи вбачається, що позивач є спадкоємцем другої черги за законом після смерті ОСОБА_2 .

Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

З відповіді державного нотаріуса Першої Луцької державної нотаріальної контори № 2080/01-16 від 01.08.2019 року (а.с.14) слідує, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини.

Згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.26 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно зіст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права».

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року вбачається, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

З матеріалів справи вбачається, що позивач часто хворіє, має ряд захворювань, які спричинюють обмеження пам`яті, підвищують виснажливість, являється інвалідом 2-ї групи довічно. З аналізу представлених суду доказів та пояснень слідує, що вона не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини вчасно у зв`язку з поганим станом здоров`я.

Таким чином, причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними та такими, що пов`язані з об`єктивними обставинами на вчинення цих дій.

Враховуючи наведене, суд вважає, що пропущення позивачем строку для прийняття спадщини не має стати причиною усунення її від права спадкування.

Проаналізувавши зібрані і досліджені в судовому засіданні докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позивачу необхідно визначити додатковий строк для прийняття спадщини, достатній для подання заяви до нотаріальної контори.

З врахуванням місця знаходження майна, на думку суду, достатній строк для подання заяви про прийняття спадщини становитиме 1 місяць з дня набрання чинності рішенням суду.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 17, 77, 78, 81, 141, 247, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, на підставі ст.ст.1265, 1270, 1272 ЦК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_3 , додатковий строк в один місяць для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахуючи з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Волинського апеляційного суду через Луцький міськрайонний суд Волинської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 16.09.2019 року.

Суддя Черняк В.В.