СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
ун. № 759/569/17
пр. № 2/759/316/19
26 квітня 2019 року м. Київ
Святошинський районний суд м. Києва
у складі: головуючого судді Ул`яновської О.В.,
секретаря судового засідання Черніченко К.О.,
розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на спадкове майно,
у січні 2017 р. позивач звернулася до суду із зазначеними позовними вимогами, просить суд визнати право власності за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на трьох кімнатну квартиру АДРЕСА_1 , жилою площею 40,94 кв.м, загальною площею 57,5 кв.м в порядку спадкування за законом.
Позовні вимоги обгрунтовує тим, що позивач є донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який ІНФОРМАЦІЯ_3 помер, після смерті якого залишилося спадкове майно, яке складається із квартири АДРЕСА_1 , яке позивач прийняла шляхом фактичного вступу в його управління та володіння, сплачувала комунальні послуги, утримувала майно в належному стані, однак отримати свідоцтво про право на спадщину було неможливо у Дванадцятої КДНК у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на спадкове майно.
Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 15.02.2017 відкрито провадження по справі (а.с. 30).
На підставі розпорядження від 07.09.2017 зазначену справу призначено до повторного автоматизованого розподілу у зв`язку з відстороненням судді Петренко Н.О. від здійснення правосуддя (а.с. 102).
Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 12.09.2017 справу прийнято до свого провадження на призначено до судового розгляду (а.с. 104).
Провадження у даній справі було відкрито в порядку Цивільного процесуального кодексу України, що діяв до 15.12.2017.
У зв`язку з набранням чинності з 15.12.2017 Закону України «Про внесення змін до Цивільного процесуального кодексу України», згідно Перехідних положень цього Кодексу, справи провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Таким чином розгляд даної цивільної справи здійснюється за правилами Цивільного процесуального кодексу України, які діють з 15.12.2017.
Згідно Перехідних положень ЦПК України, розгляд даної цивільної справи здійснюється у загальному позовному провадженні.
Представник позивача у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, 26.04.2019 від неї надійшла заява про слухання справи без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує (а.с. 133).
Відповідач у судове засідання не з`явилася, про слухання справи повідомлена належним чином, причини неявки суд не повідомила (а.с. 125, 126, 129, 130).
Третя особа у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суд не повідомила (а.с. 107, 123, 124, 131), згідно пояснення поданого у попередніх судових засіданнях зазначено, що відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду, а у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом всієї спадщини право на спадкування отримують спадкоємці за законом в порядку черговості, визначеною у ст.ст. 1261-125 ЦК України, тому зважаючи на те, що в діях посадових осіб ГТУЮ у м. Києві та його підпорядкованих органів позивачем не оскаржуються, розгляд даної справи залишила на розсуд суду (а.с. 90-62).
Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів згідно п. 1 ч. 1 ст. 280 ЦПК України в порядку заочного розгляду справи.
Суд, всебічно з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Судом встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_3 (а.с. 47).
Згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 ОСОБА_3 є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 57).
Згідно свідоцтва про шлюб НОМЕР_3 ОСОБА_1 одружилася із ОСОБА_5 , та взяла прізвище « ОСОБА_1 », вказаний шлюб 27.03.2001 було розірвано (а.с. 12, 58).
29.04.2009 ОСОБА_1 одружилася із ОСОБА_8 , актовий запис №416 на підставі якого позивач після реєстрації шлюбу взяла прізвище « ОСОБА_1 » (а.с. 59).
Позивач звернулася до Дванадцятої КДНК із заявою про прийняття спадщини, що залишилося після смерті ОСОБА_3 (а.с. 47).
Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі 17.10.2014 заведено спадкову справу №1167/14 (а.с. 15).
Згідно довідки №108 від 06.11.2014 квартира АДРЕСА_1 була отримана ОСОБА_3 шляхом його вступу в члени ЖБК «Автотранспортник» 10.09.1969 на підставі рішення комітету КМР народних депутатів від 28.09.1969 за №2344, оскільки ним сплачено суму паєнакопичення у розмірі 5291 карбованець 97 коп. (а.с. 7).
Згідно інформаційних довідки від 26.11.2014 згідно з даними бюро кв. АДРЕСА_1 на праві власності не зареєстрована (а.с. 14).
Згідно постанови державного нотаріуса Дванадцятої КДНК від 22.01.2015 позивачу було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на спірну квартиру у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на квартиру та державної реєстрації квартири відповідно до ст. 182, 210 ЦК України за спадкодавцем (а.с. 16).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 Цивільного кодексу України).
Згідно частини 1 ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.
Стаття 1216 ЦК України визначає поняття спадкування - це перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
У відповідності до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Як встановлено судом, що позивачем було подано заяву про прийняття спадщини, однак державним нотаріусом їй було відмовлено, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на спадкове майно.
Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також їх достатності та взаємному зв`язку, враховуючи те, що право власності на спірну квартиру виникло у спадкодавця у встановленому законом порядку, суд визнає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.
На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст. ст. 16, 328, 1218, 1233, 1258, 1268, 1269, 1270, 1297, 1299 ЦК України; ст.ст. 12, 13, 48, 76-82, 141, 229, 259, 263-265, 268, 273, 280-283, 353 ЦПК України,-
позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на спадкове майно задовольнити.
Визнати право власності за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на трьох кімнатну квартиру АДРЕСА_1 , жилою площею 40,94 кв.м, загальною площею 57,5 кв.м в порядку спадкування за законом.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Святошинський районний суд м. Києва до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Позивач має право оскаржити заочне рішення до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: О.В. Ул`яновська
Повний текст судового рішення складено 26.04.2019.