Справа № 356/791/17
Провадження № 2/355/236/19
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні клопотання

21 травня 2019 року Баришівський районний суд Київської області в складі

головуючого судді Коваленка К.В.

з участю секретарів Старенької С.М., Ющенко Л.А.

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Баришівського районного суду Київської області справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 (правонаступник ОСОБА_4 ) про визнання свідоцтва про право на 1/2 частину в спільному майні, набутому подружжям за час шлюбу та свідоцтва від 2 квітня 1993 року на право на спадщину за законом недійсними,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 26.07.2017 року звернулись до суду з позовом до ОСОБА_3 (правонаступник ОСОБА_4 ) про визнання свідоцтва про право на 1/2 частину в спільному майні, набутому подружжям за час шлюбу та свідоцтва від 2 квітня 1993 року на право на спадщину за законом недійсними.

20.05.2019 року до суду надійшло письмове клопотання позивача ОСОБА_1 про надання дозволу на проведення в залі судового засідання трансляції судових засідань в режимі онлайн.

В судовому засіданні позивач при вирішенні клопотання поклався на думку суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 7 ЦПК України, ч.4 с. 11 ЗУ «Про судоустрій та статус суддів» трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Таким чином законодавець поклав вирішення цього питання на розсуд суду, оскільки здійснення трансляції судового засідання обумовлено дозволом головуючого.

Суд, заслухавши позивача, розглянувши зазначене вище клопотання, прийшов до наступного висновку.

Суспільний інтерес являє собою гармонізований інтерес публічних і приватних осіб та може кваліфікуватися як суспільна користь, соціальний ефект від здійснення партнерства в будь-якій сфері права.

Відповідно до ст. 29 Закону України "Про інформацію", предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, тощо.

Інформацією про резонансність цивільної справи 356/791/17 та наявність великого інтересу до неї у громадськості суд не володіє. Не спостерігається контролю за судовим процесом з боку громадськості і під час проведення судового розгляду, за умови, що судове слухання проводиться у відкритому судовому засіданні. Також заявником не доведено наявності гармонізованого інтересу публічних і приватних осіб до даної справи, як інформації, що являється предметом суспільного інтересу.

Отже, враховуючи завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, суд вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню. Відмова в клопотанні позивача ніяким чином не порушує гласність судового засідання, відповідає меті судового провадження, що відбувається за правилами розділу VI ЦПК України, та сприяє передбаченому ст.2 ЦПК України завданню цивільного судочинства, своєчасному розгляду і вирішенню цивільних справ з дотриманням принципу розумності строків.

Відсутність дозволу на трансляцію не позбавляє осіб, присутніх в залі судового засідання, проводити фотозйомку, відео- та аудіо запис без отримання окремого дозволу суду з урахуванням обмежень, встановлених законом відповідно до ч.4 ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та ч.4 ст.7 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 2, 7,11, 432 ЦПК України, ч. 4 ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про надання дозволу на проведення в залі судового засідання трансляцію судових засідань в режимі онлайн відмовити.

Ухвала самостійному оскарженню не підлягає. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Баришівського районного суду К. В. Коваленко