____________________________________________________________________________________________________________________
справа № 520/352/19
провадження № 2/520/2275/19
УХВАЛА

про відкладення розгляду справи по суті

та продовження строку вчинення процесуальних дій учасниками справи

08.04.2019 року м. Одеса

Київський районний суд м. Одеси у складі: головуючого судді Літвінової І.А., розглянув в порядку письмового провадження питання щодо подальшого руху цивільної справи № 520/352/19 за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, третя особа - ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ ДЕРЖАВНОЇ КАЗНАЧЕЙСЬКОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ про відшкодування моральної шкоди, завданої бездіяльністю органів державної влади,

ВСТАНОВИВ:

Провадження у цивільній справі № 520/352/19 відкрито ухвалою суду від 05.03.2019 року. Розгляд справи призначено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи. Учасникам справи визначено строк вчинення процесуальних дій з 05 березня 2019 року по 05 квітня 2019 року.

Цією ж ухвалою відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання до відзиву на позов, п`ятиденний строк для подання заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та п`ятнадцятиденний строк для подання клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. Третій особі встановлено строк для надання пояснень.

Станом на 08 квітня 2019 року встановлено, що відповідач Головне управління Національної поліції в Одеській області отримав вищевказану ухвалу суду 14 березня 2019 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

За правилами, встановленими частиною першою статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Отже, перебіг процесуального строку для подання до суду відзиву на позов відповідачем Головним управлінням Національної поліції в Одеській області почався 15 березня 2019 року, з періодом для вчинення вказаної процесуальної дії - з 15.03.2018 по 30.03.2019.

До цього часу відповідач відзив не надав.

Наслідки пропущення процесуальних строків встановлені частиною першою статті 126 ЦПК України, за положеннями якої право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

28 березня 2019 року на адресу суду шляхом поштової кореспонденції надіслано пояснення третьої особи ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ ДЕРЖАВНОЇ КАЗНАЧЕЙСЬКОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ (вхід. 15346 від 28.03.2019) щодо позовк ОСОБА_2

Суд, ознайомившись з поясненнями встановив відсутність підтвердження надіслання (надання) цих пояснень з додатками іншим учасникам справи.

Відсутність доказів про надіслання (надання) копії пояснень третьої особи перешкоджає подальшому руху справи та початку розгляду справи по суті у встановлені строки.

Крім того, 05 квітня 2019 року на офіційну електрону адресу суду надійшов відзив на позов відповідача (вхід.№ЕП-2231 від 05.04.2019).

Строки подання відзиву не порушені. До відзиву додано підтвердження його направлення іншим учасникам справи. Відзив підлягає прийняттю із всіма додатками до нього.

Станом на 08.04.2019 року суд не має доказів щодо дати одержання відзиву позивачем та третьою особою. Відсутність цієї інформації перешкоджає суду встановити початок перебігу строку на надання позивачем відповіді на відзив, й відповідно - встановити дату закінчення такого строку.

Строки розгляду справи по суті встановлені частиною другою статті 279 ЦПК України.

Проаналізувавши обставини цивільної справи № 520/352/19, суд вважає за необхідне відступити від положень частини другої статті 279 ЦПК України з метою забезпечення сторонам належних умов для реалізації їх процесуальних прав.

Суд наголошує, що суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК).

Однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є верховенство права.

Згідно з частиною першою статті 3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 8 Конституції України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

За приписами статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Не допущення звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод при прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів задеклароване статтею 22 Конституції.

Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» Цивільний процесуальний кодекс України набув чинності новою редакцією. Однією з новел Кодексу є встановлена можливість розгляду цивільних справ в спрощеному проваджені без проведення судового засідання без повідомлення учасників справи.

За частиною п`ятою статті 4 цього Кодексу, - жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Участь сторін у розгляді справи в порядку спрощеного провадження без проведення судового засідання без повідомлення учасників справи реалізується шляхом заяв по суті справи, до яких відносяться позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву, у яких учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору і в разі необхідності додають докази.

Право учасників справи на подання заяв по суті справи встановлене частиною 4 статті 174 ЦПК України.

Наведене вказує, що через подання вказаних заяв учасники справи реалізують принцип змагальності сторін.

Суд наголошує, що саме засада змагальності опосередковано, через її контролюючу функцію, є гарантом законності, об`єктивності, неупередженості та повноти судового розгляду справи.

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (Рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993 року, заява № 12952/87, п. 63).

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав. При цьому, важливим є встановлення оптимального співвідношення активності сторін та активності суду.

В рішеннях де Європейський суд з прав людини дійшов висновку про порушення ст. 6 Конвенції, зазначено таке: Суд відзначає, що одним із складників справедливого судового розгляду в розумінні п. 1 статті 6 є право на змагальне провадження; кожна сторона, в принципі, має отримати нагоду не лише бути поінформованою про будь-які докази, які потрібні для того, щоб виграти справу, але також має знати про всі докази чи подання, які представлені або зроблені в цілях впливу на думку суду, і коментувати їх (див., mutatis mutandis, рішення у справах «Лобо Мачадо проти Португалії» (Lobo Machado v. Portugal) і «Фермьойлєн проти Бєльгії» (Vermeulen v. Belgium) від 20 лютого 1996 р., ReportsofJudgment sand Decisions 1996-I, сс. 206-07, п. 31 і п. 23, п. 33, відповідно, та рішення у справі «Нідерост-Губер проти Швейцарії» (Niderost Huberv. Switzerland) від 18 лютого 1997 р., Reports 1997-I, с. 108, п. 24).

Суд має пересвідчитися, чи провадження в цілому, включаючи спосіб збирання доказів, було справедливим, як того вимагає п. 1 статті 6 (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Шенк проти Швейцарії» (Schenk v. Switzerland) від 12 липня 1988 р., серія A № 140, с. 29, п. 46).

Отже, у цивільній справі № 520/352/19 за позовом ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди, завданої бездіяльністю органів державної влади, суд встановлює такий порядок судового провадження, який максимально забезпечить реалізацію права сторін на змагальність, з урахуванням основних засад національного судочинства та практики Європейського суду з прав людини.

Суд констатує порушення строків, встановлених статтею 279 ЦПК України, але визначає пріоритетним встановлення судової процедури у цій справі, яка має на меті сприянню реалізації права сторін на змагальність, рівність перед законом та справедливий суд протягом розумного строку.

За правилами частини першої статті 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

За правилами частини першої статті 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Керуючись Конституцією України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 1-4, 11, 174, 279 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відкласти розгляд по суті цивільної справи № 520/352/19 за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, Прокуратури Одеської області, третя особа - ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ ДЕРЖАВНОЇ КАЗНАЧЕЙСЬКОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ про відшкодування моральної шкоди, завданої бездіяльністю органів державної влади.

Продовжити строк вчинення процесуальних дій учасниками цивільної справи № 520/352/19.

Приєднати до матеріалів цивільної справи №520/352/19:

відзив Прокуратури Одеської області із всіма додатками до нього;

пояснення третьої особи ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ ДЕРЖАВНОЇ КАЗНАЧЕЙСЬКОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ.

Зобов`язати третю особу ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ ДЕРЖАВНОЇ КАЗНАЧЕЙСЬКОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ надати суду докази, що підтверджують надіслання (надання) пояснень з додатками іншим учасникам справи, та при наявності - докази щодо дати отримання іншим учасникам справи пояснень.

Повторно роз`яснити позивачу його право на подання відповіді на відзив протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання відповіді.

Встановити відповідачам продовжений процесуальний строк на подання заперечень на відповідь - п`ятнадцять днів з дня одержання відповіді.

Встановити сторонам продовжений процесуальний строк на подання заперечень на пояснення третьої особи - п`ятнадцять днів з дня одержання пояснень.

У зв`язку із пропуском процесуального строку визнати втраченим право відповідача Головного управління Національної поліції в Одеській області на подання до суду відзиву на позов.

Роз`яснити учасникам справи право суду за заявою учасника справи поновити пропущений процесуальний строк, встановлений законом, у випадку визнання причини пропуску строку поважними, крім випадків, коли Цивільним процесуальним кодексом України встановлена неможливість такого поновлення.

Роз`яснити учасникам справи право суду продовжити процесуальний строк, встановлений судом, за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку.

Повторно попередити учасників справи про їх обов`язок виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Ухвала набирає законної сили негайно.

Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала окремо від рішення суду апеляційному оскарженню не підлягає.

З текстом ухвали можна ознайомитись за веб-адресою: www.reyestr.court.gov.ua.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: http://ki.od.court.gov.ua.

Суддя Літвінова І. А.