провадження №: 2/398/1228/19
УХВАЛА

"20" травня 2019 р. суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Авраменко О.В., розглянувши матеріали позовної заяви Військової частини НОМЕР_1 Національної Гвардії України до ОСОБА_1 про стягнення коштів за недонос речового майна, отриманого під час проходження військової служби та коштів за переплачене грошове забезпечення

В С ТА Н О В И В:

На підстави ухвали Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 02 квітня 2019 року про передачу цивільної справи за підсудністю до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Військової частини НОМЕР_1 Національної Гвардії України до ОСОБА_1 про стягнення коштів за недонос речового майна, отриманого під час проходження військової служби та коштів за переплачене грошове забезпечення в розмірі 6 762,47 грн.

Разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору. В обґрунтування клопотання зазначено, що на момент подачі позову до суду позивачем було направлено на начальника фінансово-економічного управління ГУ НГУ листа про виділення додаткових коштів для сплати судового збору.

Зазначене клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Порядок відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати встановлюється ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Частини 1, 3 статті 136 ЦПК України передбачають, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю .

У ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв`язку із цим обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору.

З наведених позивачем доводів підстав, передбачених ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» для відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви не вбачається.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач звернувся до суду з позовом в порядку позовного провадження з вимогою майнового характеру.

За приписами ч. ч. 1, 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою справляється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позовну заяву подано 30 жовтня 2018 року та відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» встановлено, що в 2018 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2018 року становить 1 762,00 грн.

Тому позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 762,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, а саме: позивачу необхідно сплати судовий збір та надати суду оригінал квитанції.

Керуючись ст. ст. 185, 260 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 Національної Гвардії України до ОСОБА_1 про стягнення коштів за недонос речового майна, отриманого під час проходження військової служби та коштів за переплачене грошове забезпечення залишити без руху.

Запропонувати позивачу у десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали надати до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 1 762,00 грн. за наступними реквізитами:

отримувач коштів: Олександр.УК/м.Олександрія/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37 94 45 84;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача (МФО): 89 99 98;

рахунок отримувача: 31 21 52 06 01 10 06;

код класифікації доходів бюджету: 22030101, «Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)»;

призначення платежу: Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області, .

Роз`яснити позивачу, якщо він відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу .

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.В.Авраменко