ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1818/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" лютого 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Сирбул О.Ф.

за участю секретаря Расулової А.А.

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся із позовною заявою до Дарницького районного суду м.Києва про розірвання шлюбу зареєстрованого із ОСОБА_3 у липні 1993 року, посилаючись на те, що шлюбно-сімейні відносини з відповідачем у нього припинились, спільне життя не склалось, спільного господарства сторони не ведуть з листопада 2011 року, тому вважає, що шлюб зберегти неможливо. Від шлюбу подружжя неповнолітніх дітей немає.

Ухвалою суду від 30 листопада 2018 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 25 січня 2018 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду в судовому засіданні.

У судове засідання позивач не з'явився, надав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просив суд позов задовольнити та розгляд даної справи проводити за його відсутності.

Відповідач у судове засідання з'явилась, подала до суду відзив на позов, в якому позовні вимоги визнала, просила суд їх задовольнити.

Суд, дослідивши матеріали справи вважає встановленими наступні обставини.

У відповідності до ч. 1, ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім'ї.

Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі зареєстрованому 10 липня 1993 року Яготинським районним відділом ЗАГС Київської області (актовий запис № 114).

Від шлюбу подружжя неповнолітніх дітей немає.

Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач має право визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. А згідно з частиною 4 цієї статті у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_3 визнала позовні вимоги про розірвання шлюбу, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, у зв'язку з чим поданий позов підлягає повному задоволенню.

Згідно з ч. 2 ст. 112 Сімейного Кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що примирення сторін не можливе, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам сторін, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка, після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а тому шлюб між сторонами необхідно розірвати.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідач не просила суд про відновлення їй дошлюбного прізвища.

Керуючись ст.ст. 4, 10, 12-13, 76-80, 133, 141, 200, 206, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 10 липня 1993 року Яготинським районним відділом ЗАГС Київської області, актовий запис № 114 між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - розірвати.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя: