Провадження №2п/200/63/19
У Х В А Л А

про перегляд заочного рішення

«10» вересня 2019 року Бабушкінський районний суду м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Женеску Е.В.,

за участю секретаря: Турбаївської М.В.

розглянувши у судовому засіданні у м. Дніпро заяву представника відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа приватний нотаріус Новікова Ніна Афанасіївна про визнання договору дарування недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

Представник відповідача звернувся до суду із заявою, про перегляд заочного рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 23 травня 2018 р. по справі № 200/22357/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа приватний нотаріус Новікова Ніна Афанасіївна про визнання договору дарування недійсним.

В обґрунтування заяви зазначив, що заочне рішення відповідач ОСОБА_1 отримало в приміщенні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська , оскільки по пошті воно направлено не було, крім того повідомлення про дату судового засідання зазначену в заочному рішенні відповідач також не отримував, у зв`язку із чим було порушено процесуальні норми при винесенні заочного рішення, на підставі чого представник відповідача просить суд переглянути заочне рішення від 23 травня 2018 року.

Ухвалою суду від 22 березня 2019 року заяву про перегляд заочного рішення прийнято до провадження та призначено до судового розгляду.

У судове засідання сторони не з`явилися, причини не явки не повідомили.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

25 травня 2018 року Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська ухвалене заочне рішення про часткове задоволення позовних вимог позивача.

Згідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Як зазначає, представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 , відповідач не отримував повідомлення про дату судового засідання вказаного в заочному рішенні.

Проте, слід зазначити, що відповідно до ухвали суду від 18 січня 2018 року цивільну справу постановлено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, в якій детально описано порядок здійснення такого розгляду справи та строків надання заяв по суті справи. Копію даної ухвали представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_5 отримав 02 лютого 2018 року.

Крім того, представником відповідача 19.02.2018 року було подано відзив на позовну заяву.

А тому, є всі підстави вважати, що відповідач в повній мірі скористувався своїм правом на подання доказів та заперечень щодо позовних вимог.

До того ж, в матеріалах справи міститься супровідний лист відповідно до якого 23 травня 2019 року відповідачу ОСОБА_1 було направлено копію заочного рішення. (а.с.239).

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

У відповідності до частини 1 статті 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, вищевикладене свідчить про те, що метою процедури перегляду заочного рішення є надання можливість відповідачу, який не брав участі у судовому засіданні з поважних причин, і при цьому був повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, у встановленому процесуальним законом порядку, подати суду свої обґрунтовані докази - заперечення проти позову.

Також, суд звертає увагу на зміст частини 1 статті 76 Цивільного процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, а нормою частини 1 статті 81 цього Кодексу встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При чому, суд звертає увагу, що для скасування заочного рішення обов`язковим є наявність обох підстав одночасно.

Натомість відповідачем ОСОБА_1 та його представником не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, з урахуванням вищенаведеного, вважає за необхідне заяву представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_5 про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 284- 287 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа приватний нотаріус Новікова Ніна Афанасіївна про визнання договору дарування недійсним залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч.4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення суду без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Пунктом 15.5 Перехідних положень ЦПК України передбачено, що апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Е.В. Женеску