Справа № 379/67/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

05.04.2019 року Таращанський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Зінкіна В.І.,

за участю секретаря судового засідання Різник Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Тараща, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з даним позовом і просить: розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 28.05.2011 відділом державної реєстрації актів цивільного стану Таращанського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис №50, неповнолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, залишити проживати з нею, понесені нею судові витрати стягнути з відповідача. Після розірвання шлюбу бажає залишити прізвище «ОСОБА_1».

Причиною розірвання шлюбу є те, що кожен з них має протилежні погляди на сімейні відносини та обов'язки. Несумісність поглядів на життя, а також їх характерів створюють неможливість проживання їх однією сім'єю. Сторони з 2017 року спільно не проживають. Їх шлюб носить лише формальний характер. Позивачка на розірванні шлюбу наполягає. Вважає, що збереження шлюбу і подальше спільне проживання є неможливим.

В судове засідання позивач не з'явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належно, на електронну адресу суду подала заяву та просить розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує повністю, проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач в підготовче судове засідання та двічі в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Враховуючи позицію позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі обставини справи та, перевіривши їх наданими доказами, судом встановлено, що між сторонами було укладено шлюб, який зареєстровано 28.05.2011 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Таращанського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис №50.

Від даного шлюбу сторони мають малолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає з позивачкою.

Причиною розірвання шлюбу є те, що кожен з них має протилежні погляди на сімейні відносини та обов'язки. Несумісність поглядів на життя, а також їх характерів створюють неможливість проживання їх однією сім'єю Сторони спільно не проживають з 2017 року. Їх шлюб носить лише формальний характер. Позивачка на розірванні шлюбу наполягає. Вважає, що збереження шлюбу і подальше спільне проживання є неможливим.

Після розірвання шлюбу бажає залишити прізвище «ОСОБА_1».

Указані обставини встановлено з матеріалів справи, вивчених в судовому засіданні.

Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Відповідно до ст.ст. 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

З'ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини подання позову про розірвання шлюбу, взявши до уваги обставини життя подружжя, наведені в позовній заяві, судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам одного з подружжя.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Понесені позивачем судові витрати, в сумі 704,80 грн., підлягають стягненню з відповідача на користь останньої.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 13, 19, 81, 142, 200, 206, 258, 259, 263-265, 268, 280-284, 352, 354-355 ЦПК України, ст.ст. 21, 24, 56, 104, 105, 110-113, 115 СК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 28.05.2011 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Таращанського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис №50- розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище - «ОСОБА_1».

Малолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, залишити проживати з матір'ю - ОСОБА_1

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт серії НОМЕР_3, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_2, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 судовий збір в розмірі 768,40 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Головуючий:В. І. Зінкін