У Х В А Л А

Справа № 126/775/19

Провадження № 2/126/592/2019

"08" квітня 2019 р. м. Бершадь

Суддя Бершадського районного суду Вінницької області Губко В. І. , розглянувши позовну заяву керівника Бершадської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Вінницькій області та Великокиріївської сільської ради Бершадського району Вінницької області до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про відшкодування збитків, завданих незаконним виловом цінних видів водних біоресурсів,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Бершадської місцевої прокуратури звернувся в суд із вищевказаним позовом, в якому просить стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Великокиріївської сільської ради Бершадського району Вінницької області збитки, завдані незаконним виловом цінних видів водних біоресурсів у сумі 3825 грн. та на користь прокуратури Вінницької області судовий збір за подання позовної заяви в сумі 1921 грн.

Підставою подання даного позову в інтересах держави в особі Великокиріївської сільської ради Бершадського району Вінницької області та Управління Державного агентства рибного господарства у Вінницькій області прокурор зазначив те, що органом, уповноваженим здійснювати захист інтересів держави у даній справі є Великокиріївська сільська рада та Управління Державного агентства рибного господарства у Вінницькій області. Однак вказаними органами заходів для відшкодування заподіяної шкоди відповідачами не вжито, чим порушуються інтереси держави у сфері охорони навколишнього природного середовища. Зокрема, не вжито жодних заходів для підготовки позовної заяви про стягнення коштів, не виділено та не заплановано коштів у місцевому бюджеті для сплати судового збору чи оплату послуг адвоката.

Згідно ст. 6 та ст.19 Конституції України визначено, що всі державні органи діють в межах наданих їм повноважень і у спосіб, встановлений законом.

Тобто для здійснення певної дії державний орган, посадова особа, в тому числі прокурор, повинні мати чітко визначене повноваження на вчинення такої дії.

Відповідно до пункту 3статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з частинами 3, 4 статті 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Згідно з частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Аналіз частини третьої статті 56 ЦПК України у взаємозв'язку з частиною третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави вважати, що участь прокурора в судовому процесі стає можливою за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб'єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтвердження відсутності такого органу.

Таким чином, згідно з частиною третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

Перший виключний випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб'єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

Не здійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб'єкта владних повноважень він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з'ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Суд звертає увагу, що захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб'єктом звернення до суду і замінювати належного суб'єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Відповідно до частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб'єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Аналіз частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави стверджувати, що прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обґрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб'єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від суб'єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва.

На підтвердження обґрунтування наявності підстав представництва прокурором надано лист від 03.03.2019 року, адресований Великокиріївському сільському голові та начальнику Управління Державного агентства рибного господарства у Вінницькій області, в якому повідомлено про вжиття заходів представництва щодо порушених інтересів держави через наявність невідшкодованих збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів.

Однак, зазначений лист не може бути підставою для представництва за даним позовом, оскільки поняття "не здійснення або неналежним чином здійснення захисту інтересів Держави», має полягати в умисному невиконанні своїх обов'язків посадовими особами Великокиріївської сільської ради або ж Управління Державного агентства рибного господарства у Вінницькій області.Саме лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо. У такому разі прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону. Доказів про притягнення до відповідальності відповідних посадових осіб, тощо, суду не надано, а тому зазначена підстава не підтверджується.

Не зазначено жодних належних причин неможливості здійснення Великокиріївською сільською радою, яка є самостійною юридичною особою з відповідною процесуальною дієздатністю, захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів в судовому порядку. Саме лише посилання на відсутність фінансової неспроможності сільської ради не підтверджує цього.

Відповідно до п. 4 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву керівника Бершадської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Вінницькій області та Великокиріївської сільської ради Бершадського району Вінницької області до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про відшкодування збитків, завданих незаконним виловом цінних видів водних біоресурсів - повернути позивачеві.

Роз'яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду через Бершадський районний суд Вінницької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Суддя В. І. Губко