Провадження № 2-во/206/26/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11.04.2019 м. Дніпро
Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі судді Маштака К.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні питання щодо виправлення описки в ухвалі постановленій в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_3 Аваль», приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_4, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа ОСОБА_7 про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за іпотечним договором, визнання неправомірними дії нотаріуса щодо реєстрації права власності за договором іпотеки та скасування реєстрації, -
18.07.2018 на адресу Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_3 Аваль», приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_4, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа: ОСОБА_7 про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за іпотечним договором, визнання неправомірними дії нотаріуса щодо реєстрації права власності за договором іпотеки та скасування реєстрації (далі позовна заява).
Ухвалою судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Е.В. від 23.07.2018 матеріали позовної заяви були передані за підсудністю до Самарського районного суду м. Дніпропетровська. Ухвала набрала законної сили 19.12.2018.
25.01.2019 вказані вище матеріали надійшли на адресу Самарського районного суду м. Дніпропетровська.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим суддею було визначено суддю Маштака К.С.
У звязку із чим, дана позовна заява, на підставі ст. 32 ЦПК України, була прийнята до провадження Самарським районним судом м. Дніпропетровська, однак залишена без руху, у звязку із наявністю недоліків, визначених ст. 175 ЦПК України.
19.02.2019 вказані вище недоліки були усунені, шляхом подання до канцелярії суду відповідної заяви на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи вищевикладене, 21.02.2019 ухвалою суду провадження у справі було відкрите, призначено підготовче судове засідання (далі - ухвала суду).
12.03.2019 до суду було подано уточнену позовну заяву з аналогічним складом учасників та вимогами.
ОСОБА_5 погоджуючись із постановленою ухвалою суду, відповідачем ОСОБА_6 було подано до Дніпровського апеляційного суду відповідну скаргу, за змістом якої, останній просив вказану вище ухвалу скасувати та відмовити у відкритті провадження.
В той же час, ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 28.03.2019 дана цивільна справа була повернена до Самарського районного суду м. Дніпропетровська для вирішення питання про виправлення описки. Постановлена ухвала була мотивована тим, що при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження було встановлено, що у тексті вступної та описової частинах оскаржуваної ухвали було допущено описку, а саме, судом невірно зазначено відповідача: Публічне акціонерне товариство «ОСОБА_3 Аваль», замість вірного: Публічне акціонерне товариство «ОСОБА_8 Аваль».
03.04.2019 на адресу Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшла відповідна цивільна справа з ухвалою апеляційного суду.
Так, статтею 269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.
У зв'язку з чим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути питання щодо виправлення описки в рішенні суду у відсутності сторін, без фіксування судового процесу.
Отже, як зазначалось вище, звернення позивача з позовом до суду мало місце саме до Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_3 Аваль», за змістом позовної заяви обставини викладені у позовній заяві стосувались, крім інших, ПАТ «ОСОБА_3 Аваль», вимоги були предявлені також до ПАТ «ОСОБА_3 Аваль».
Також, слід звернути увагу, що після предявлення позовної заяви до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська, ухвалою судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Е.В. від 23.07.2018, якою позовна заява була направлена за підсудністю до Самарського районного суду м. Дніпропетровська, також, у тесті прийнятої ухвали було зазначено відповідача саме як ПАТ «ОСОБА_9 Аваль».
Далі, апеляційним судом Дніпропетровської області 27.08.2018 було постановлено ухвалу, якою відкрито апеляційне провадження на вказану вище ухвалу, 31.08.2018 постановлено ухвалу про закінчення дій по підготовці справи до розгляду апеляційним судом, 24.10.2018 дану цивільну прийнято до свого провадження Дніпровський апеляційним судом, у звязку із указом Президента від 29.12.2017 «Про ліквідацію апеляційний судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах», того ж дня, колегією суддів Дніпровського апеляційного суду, в межах даної цивільної справи, було задоволено заяву про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на нерухоме майно, 19.12.2018 ухвалу Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_10 від 23.07.2018 було залишено без змін.
В усіх без винятку зазначених вище ухвалах, судами при складенні їх тексту, було зазначено найменування відповідача саме як ПАТ «ОСОБА_9 Аваль».
Отже, ознайомившись із ухвалою апеляційного суду про виправлення описки матеріалами цивільної справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для внесення виправлень в ухвалу суду з таких підстав.
Так, звертаючись до суду із відповідним позовом, така особа, відповідно до ст. 175 ЦПК України, у своїй позовній заяві, у разі якщо однією із сторін чи інших учасників справи є юридична особа, окрім іншого, має зазначити: повне найменування сторін, їх місцезнаходження, поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, тощо.
Частиною 1 ст. 187 ЦПК України передбачено, що за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом пяти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу. Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача.
З зазначеного слідує, що нормами чинного законодавства не передбачено обовязку та права судді, на стадії відкриття провадження у справі, перевіряти правильність зазначеної позивачем інформації відносно сторони у справі, яка є юридичної особою.
Між тим, така інформація є предметом для перевірки та встановлення під час підготовчого провадження, що відповідає ст. 189 ЦПК України, де має бути визначено, в тому числі, остаточний склад учасників судового процесу, тощо.
Додатково слід зазначити, що відповідно до ст. ст. 43, 49 ЦПК України саме сторони наділені правами та обовязками, в тому числі, подавати докази, збільшувати або зменшувати розмір позовних вимог, змінювати предмет або підстави позову, сприяти своєчасному, всебічному, повному та обєктивному встановленню всіх обставин справи, тощо.
Частина 3 ст. 13 ЦПК України передбачає, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
При цьому, суд, в свою чергу, зберігаючи обєктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; розяснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обовязки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обовязків ч. 5 ст. 12 ЦПК України.
При ухваленні рішення, згідно ч. 2 ст. 264 ЦПК України, суд вирішує в тому числі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити. Під час ухвалення рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.
У відповідності до принципів цивільного процесуального законодавства, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимогі на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов'язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб'єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об'єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов'язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом.
У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.
Окрім того, виходячи з правової позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в письмових доказах, однак стороною не було уточнено зміст позовних вимог, такі помилки судом не виправляються (Ухвала Верховного суду України від 22.02.2017 у справі № 6-788цс16).
Враховуючи вищевикладене, а також, те, що стороною позивача було визначено відповідача саме ПАТ «ОСОБА_3 Аваль», враховуючи відповідну стадію процесу, суд не вбачає підстав для внесення виправлень в ухвалу суду.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 260-261, 263, 269, 353 ЦПК України, -
Залишити ухвалу Самарського районного суду м. Дніпропетровська, постановлену 21.02.2019 за результатами перевірки позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_3 Аваль», приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_4, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа ОСОБА_7 про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги за іпотечним договором, визнання неправомірними дії нотаріуса щодо реєстрації права власності за договором іпотеки та скасування реєстрації, в редакції постановленій 21.02.2019.
Надіслати ухвалу про відмову у внесенні виправлень всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення (ухвала).
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п. 15.5 ч.1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціювання Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя К.С. Маштак