Справа № 761/8821/19
Провадження № 2/761/4467/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Кондратенко О.О. розглянула позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В :

В лютому 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районний суду м. Києва з позовом до відповідача територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, в якій просила суд: визначити їй (ОСОБА_2) додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після померлої ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Донецьк.

Подана позивачкою заява не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України.

Відповідно до ст.48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: необґрунтоване або штучне об'єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою (ч.1 ст.44, п.4 ч.2 ст.44 ЦПК України).

Відповідно до п.42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року № 3 " Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ ", виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об?єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

А тому, позивачці необхідно зазначити місцезнаходження спадкового майна та його масу, визначити належного відповідача по справі та подати нову редакцію позовної заяви та її копії, відповідно до кількості відповідачів.

Крім того, позивачці необхідно зазначити коло спадкоємців (діти померлої, чоловік).

Враховуючи те, що позивачка не позбавлена можливості усунути викладені зауваження, суд відповідно до ст. 185 ЦПК України, вважає вірним залишити заяву без руху і надати ОСОБА_1 строк для виправлення зазначеного недоліку.

Враховуючи наведене та керуючись ст.185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 до територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху та надати їй строк для виправлення зазначених в ухвалі суду недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Суддя: