Справа № 279/1517/19 Провадження № 2/279/1036/19
У Х В А Л А

11 квітня 2019 року

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Невмержицька О.А., розглянувши в м.Коростені позовну заяву ОСОБА_1, яка діє в інтересах недієздатної ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась суду в інтересах недієздатної ОСОБА_2 з позовом до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до чинного законодавства позовна заява є процесуальним документом та має містити посилання, зокрема, на те, до кого пред'явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

На цій стадії цивільного процесу, позивач зобов'язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред'явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред'явлення.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.ст. 175 ЦПК України, зокрема: позивачем не чітко викладено зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (не додано правовстановлюючих документів на підтвердження права власності на житловий будинок, технічного паспорта, рішення суду на яке посилається позивач в позові щодо визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом тощо); прохальна частина заяви викладена не чітко, оскільки зі змісту позову слідує, що спадкове майно (будинок) має дві квартири, а предявлені вимоги взагалі не містять номера квартири; не залучено всіх сторін у справі, так як з відповіді нотаріуса слідує, що спадкоємцями за законом першої черги, які б мали право на спадкування у разі відсутності заповіту - є троє осіб. З поданих доказів слідує, що право власності на спадкове майно зареєстровано за відповідачем у справі, при цьому, не зрозуміло, чи позивачем було порушено питання про внесення змін щодо записів про право власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та в Державному земельному кадастрі.

Відповідно до ч.2 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідчені копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Цих вимог закону позивач не виконав, надані суду копіїї належним чином не засвідчені.

Також, позивачем не підтверджено, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, як того вимогає п.10 ч.3 ст.175 Цивільного процесуального кодексу України.

Крім того, позивачу слід звернути увагу на відповідь нотаріуса, в якій їй рекомендовано звернутися до суду про виправлення описки допущеної в судовому рішенні від 29.01.2013 року справа №2-1510/11, а також про скасування записів або внести зміни про право власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Державному земельному кадастрі, а лише в подальшому вирішувати зазначене спірне питання.

Отже, зважаючи на те, що позивачем не додержано вимог щодо оформлення позову, визначені недоліки є суттєвими і такими, що можуть вплинути на якість розгляду справи по суті в разі їх не усунення, суд прийшов до висновку про необхідність надання позивачу строку для приведення позову у відповідність з вимогами закону.

Вказані недоліки мають бути усунені протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше пяти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175,185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1, яка діє в інтересах недієздатної ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : Невмержицька О.А.