У Х В А Л А

Іменем України

17 травня 2019 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Зотько Т.А., розглянувши заяву голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мотозаводець-6» - Мирутенко Н.М., про відвід головуючого судді Скрипки О.І. по цивільній справі №754/13450/17 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мотозаводець-6» до ОСОБА_1 , про розірвання договору оренди нежитлового приміщення, стягнення орендної плати, суми трьох відсотків річних та інфляційних нарахувань та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мотозаводець-6», про визнання права власності на частку, -

ВСТАНОВИВ :

В провадженні судді Деснянського районного суду м. Києва Скрипки О.І. перебуває цивільна справа №754/13450/17 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мотозаводець-6» до ОСОБА_1 , про розірвання договору оренди нежитлового приміщення, стягнення орендної плати, суми трьох відсотків річних та інфляційних нарахувань та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мотозаводець-6», про визнання права власності на частку.

13.05.2019 року через загальну канцелярію суду головою правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мотозаводець-6» - Мирутенко Н.М., подано заяву про відвід головуючого судді Скрипки О.І. у вищевказаній справі.

Заява мотивована тим, що в процесі судового розгляду справи відповідачем було подано зустрічну позовну заяву про визнання за ОСОБА_1 права власності на 57/100 частки нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , загальною площею 46,2 кв.м. та про зобов`язання ОСББ «Мотозаводець-6» внести зміни в п.3 Договору оренди від 01.06.2001 року №5 та зменшити площу орендованого приміщення визначивши її у розмірі 19,87 кв.м. Позовні вимоги зустрічного позову прийнято до спільного розгляду з первісним позовом в одному провадженні. Суддя, всупереч власним твердженням, які були висловлені нею в засіданні від 10.07.2018 року (що було підставою для оголошення перерви) про те, що рішення про прийняття зустрічного позову має бути вирішено на наступному засіданні, тобто 14.03.2019 року порушила своє слово, і без заслуховування доводів та міркувань сторони позивача за первісним позовом, про підстави для повернення зустрічного позову, протиправно заявила, що нею вже зустрічний позов прийнятий до провадження і він буде розглядатися разом з первісним позовом. Коли суддя вирішила прийняти зустрічний позов? Чому підстави для вимови в прийнятті, що заявлені стороною позивача не були прийняті до уваги? На ці питання відповіді немає, оскільки твердження судді про прийняття зустрічного позову було сказано з явним обуренням та з претензією до голови ОСББ «Мотозаводець-6». Водночас суддя сама ж і задає питання чи ми прийняли зустрічний позов до свого провадження, що свідчить про суперечність її тверджень та висловлювань. На думку позивача така поведінка судді може бути обумовлена наявністю сторонніх факторів, що впливають на її об`єктивність та неупередженість, безсторонність в розгляді справи. Зокрема, ОСОБА_1 , наскільки відомо позивачу з відкритих джерел інформації, є народним засідателем в Деснянському районному суді м. Києва, а тому є об`єктивні причини вважати про ймовірну наявність спільних знайомих, які опосередковано впливають на об`єктивність розгляду судом справи. Отже, суддя Скрипка О.І. не може брати участь у подальшому розгляді цієї справи і підлягає відводу, оскільки допускає упереджені висловлювання стосовно правової позиції сторони позивача в питаннях реалізації процесуальних прав, зокрема права на подання клопотань, доведення обґрунтованості власних доводів та міркувань, які повинні розглядатися судом безсторонньо та неупереджено. Дана позиція сторони позивача ґрунтується на особистих переконаннях судді, зокрема в питанні прийняття зустрічного позову та поведінки судді, яка в наполегливому (підвищеному) тоні спілкувалася зі стороною позивача, що свідчить про вияв упередженості. Відповідно до об`єктивного критерію, вказані обставини, серед інших аспектів, свідчать про те, що суд своєю поведінкою, висловлюваннями та рішеннями надав обґрунтовані сумніви у його безсторонності. Хід судового розгляду справи, та поведінка судді, в тому числі враховуючи за критерій кількість запитань стороні позивача за первісним позовом у співставленні з кількістю запитань стороні позивача за зустрічним позовом (що вбачається із звукозапису судових засідань) явно переважає, що дає підстави для висновків про прихильність та наявність симпатії зі сторони судді до сторони позивача за зустрічним позовом.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Скрипки О.І. від 15.05.2019 року визнано заяву голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мотозаводець-6» - Мирутенко Н. М ., про відвід головуючого судді Скрипки О.І. по цивільній справі №754/13450/17 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мотозаводець-6» до ОСОБА_1 , про розірвання договору оренди нежитлового приміщення, стягнення орендної плати, суми трьох відсотків річних та інфляційних нарахувань та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мотозаводець-6», про визнання права власності на частку необґрунтованою та передано заяву про відвід судді до цивільної канцелярії суду для визначення іншого судді в порядку проведення автоматизованого розподілу в системі документообігу суду. Провадження у вищевказаній справі зупинено до вирішення питання про відвід судді Скрипки О.І.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу від 15.05.2019 року, матеріали заяви про відвід, передано в порядку ч.1 ст.33 ЦПК України для розгляду судді Зотько Т.А.

Суд не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до вимог ч. 8 ст. 40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Суд, ретельно дослідивши матеріали заяви про відвід судді Скрипки О.І., приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ст. 37 ЦПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за ново виявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Відповідно до ст.39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Отже, за умовами ч. 3 ч. 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді (ч. 5 ст. 36 ЦПК України).

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Таким чином, можливо зробити висновок про те, що особа, яка подала заяву про відвід судді повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи.

При цьому, законодавець визначив, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, які були винесені під час іншої або конкретної справи не може бути підставою для відводу судді.

Підставою для відводу судді заявником - головою правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мотозаводець-6» визначено те, що суддею було протиправно прийнято зустрічний позов до спільного розгляду з основним позовом, без заслуховування доводів та міркувань сторони позивача за первісним позовом та всупереч власним твердженням про те, що питання про прийняття зустрічного позову буде вирішуватись в наступному судовому засіданні.

У висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

За таких обставин, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки заявником не надано доказів існування критеріїв суб`єктивної чи об`єктивної безсторонності судді, а відтак заява про відвід задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 11 ст. 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 38-40, 182, 260, 261 ЦПК України, -

УХВАЛИВ :

У задоволенні заяви голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мотозаводець-6» - Мирутенко Н.М., про відвід головуючого судді Скрипки О.І. по цивільній справі №754/13450/17 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мотозаводець-6» до ОСОБА_1 , про розірвання договору оренди нежитлового приміщення, стягнення орендної плати, суми трьох відсотків річних та інфляційних нарахувань та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Мотозаводець-6», про визнання права власності на частку - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя: