Справа № 640/802/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без розгляду

"11" квітня 2019 р.

Київський районний суд м. Харкова:

головуючий - суддя Золотарьова Л.І.

за участю:

секретаря - Бломберус С.А.

відповідача - ОСОБА_1

представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу №640/802/16-ц за позовом АТ «УКРСОЦБАНК» до ОСОБА_1, треті особи: ОСОБА_2, Товариство з обмеженою відповідальністю «КЕНТАВР» про визнання наступного набувача іпотекодавцем та звернення стягнення на предмет іпотеки, -

ВСТАНОВИВ:

АТ «УКРСОЦБАНК» в січні 2016 року звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1, треті особи: ОСОБА_2, Товариство з обмеженою відповідальністю «КЕНТАВР» про визнання наступного набувача іпотекодавцем та звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме: нежитлові приміщення першого поверху № 12, 13 , 15, 15-а в літері «А-4», загальною площею 67,5 кв.м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1.

15.12.2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

Враховуючи предмет та ціну позову, справа підлягає розгляду в загальному позовному провадженні.

В засідання представник позивача не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся, своєчасно та належним чином, причини неявки не повідомив.

Представник ОСОБА_2 просив залишити без розгляду позов у зв'язку з неодноразовою неявкою представника позивача в засідання, поважні причини неявок представником не повідомлені суду; сторони повинні добросовісно користуватися своїми процесуальними правами, однак представник позивача не з'явився двічі поспіль і заяви про розгляд справи у його відсутність не надав.

Відповідач ОСОБА_1 підтримав думку представника ОСОБА_2

Представник ТОВ «КЕНТАВР» не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасним та належним чином, причини неявки не сповістив.

Суд, вислухавши думку учасників справи, перевіривши матеріали справи, вважає, що позовну заяву необхідно залишити без розгляду з таких підстав.

06.03.2019 року та 11.04.2019 року представник позивача в засідання не з'явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, про що свідчить підпис представника позивача у явочному листі та зворотні поштові повідомлення про вручення.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (ч. 5 ст. 130 ЦПК України)

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що позивач, як сторона, що задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов'язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії»).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Норми ЦПК України мають виконуватися належним чином всіма учасниками справи і їх не виконання (неналежне виконання) не може надавати переваги одному з учасників справи в очікуванні визнання таких дій як вчиненими у встановленому порядку.

За змістом частин 5, 6, 8 статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Згідно з довідкою головного спеціаліста Київського районного суду м. Харкова від 11.04.2019 року до підсистеми «Електронний суд» Київського районного суду м. Харкова станом на 11.04.2019 року не надходило жодних заяв по справі №640/802/16-ц.

В матеріалах справи відсутня заява представника позивача про розгляд справи у його відсутність, отже у встановленому ЦПК України порядку заява представника позивача до суду про розгляд справи у його відсутність - не надходила.

Враховуючи, що представник позивача двічі поспіль в підготовчі засідання не з'явився, заява про розгляд справи у відсутність позивача не надходила до суду у встановленому порядку, причини неявки представника (представників) позивача не повідомлені суд, то суд вважає необхідним позовну заяву залишити без розгляду, що не позбавляє права позивача повторно звернутися до суду з таким позовом.

Керуючись ст.ст. 43, 44, 200, п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву АТ «УКРСОЦБАНК» до ОСОБА_1, треті особи: ОСОБА_2, Товариство з обмеженою відповідальністю «КЕНТАВР» про визнання наступного набувача іпотекодавцем та звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржено у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 15 днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 12.04.2019 року.

Головуючий -