Номер провадження 2/754/5557/19
Справа №754/6307/19
Деснянський районний суд м. Києва в складі
головуючого судді Клочко І.В.
секретаря судового засідання Раєвського П.А.
представника позивача ОСОБА_1
представника третьої особи Терещенко О.О.
розглянувши у відкритому судового засідання цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів, -
ОСОБА_2 звернулась з позовом про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів.
Свої вимоги мотивує тим, що позивач уклала шлюб з відповідачем, який було зареєстровано 07.12.2007 р. відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1422.
Від шлюбу мають доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про що у Відділі реєстрації актів цивільного стану Бпроварського міськрайонного управління юстиції Київської області видано свідоцтво про народження від 13.06.2008 р. запис № 526.
В подальшому сімейне життя сторін не склалося, фактично шлюбні стосунки між ними були припинені весною 2011 р., а тому позивач була змушена звернутися до Броварського міськрайонного суду Київської області про розірвання шлюбу.
14 січня 2014 р. шлюб було розірвано.
Починаючи з 2011 року відповідач не цікавився життям доньки, участі у її вихованні не приймав.
З 2014 року по сьогоднішній день теперішній чоловік позивачки ОСОБА_5 виховує разом з позивачем малолітню доньку ОСОБА_4 та вважає її своєю донькою.
ІНФОРМАЦІЯ_2 р. у їхній сім?ї народилась ще одна дитина ОСОБА_6 .
19.02.2016 р. позивач зареєструвала шлюб з ОСОБА_5 та змінила прізвище на ОСОБА_2 .
На сьогоднішній день мають повноцінну сім?ю та виховують своїх дітей.
Останній раз позивач спілкувалася з відповідачем у 2015 р. та просила його надати дозвіл на виїзд дитини за кордон, так як малолітня донька відвідує гурток танців, який постійно гастролює за межами України.
Також, просила надати дозвіл на реєстрацію дитини у квартирі чоловіка позивача, але відповідач дозволу не надав, зазначивши, що в нього немає часу.
Після чого, перестав брати слухавку, а потім взагалі вимкнув номер телефону.
Оскільки склалася така ситуація, позивачка була змушена звернутися до Служби у справах дітей Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації з проханням позбавити батьківських прав відповідача. Так 19.06.2017 р. Служби у справах дітей Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація вислухавши всі пояснення позивача прийняла висновок про доцільність позбавлення батьківських прав відповідача, стосовно малолітньої доньки, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на підставі рішення комісії з питань захисту прав дитини (протокол від 15.06.2017 р. № 11).
Служби у справах дітей Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація звернулася до Деснянського УП ГУ НП України у м. Києві щодо встановлення місцезнаходження батька дитини ОСОБА_3 З відповіді наданої Деснянським УП ГУ НП України у м. Києві, вбачається що згідно картотеки ГУ НП України в м. Києві, відносно ОСОБА_3 відкрите кримінальне провадження за ч. 3 ст. 358 КК України та останній перебуває у розшуку за Солом?янським УП ГУ НП України у м. Києві, як особа яка переховується від органів досудового розслідування.
Крім того, з малолітньою ОСОБА_8 була проведена співбесіда зі спеціалістом Служби у справах дітей Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація, дитина повідомила, що вона не пам?ятає свого батька ОСОБА_9 та, навіть не впізнала б його, якщо б зустріла на вулиці. ОСОБА_8 вважає своїм батьком свого вітчима - ОСОБА_5 .
Просить позбавити відповідача батьківських прав відносно неповнолітньої доньки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та стягнути аліменти на утримання дитини в розмірі ј частини з усіх видів заробітку (доходів) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття.
В судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги і просили їх задовільнити.
Відповідач в судове засідання не з?явився, про день розгляду справи повідомлявся належним чином. Причина його неявки суду не відома.
Представник третьої особи в судовому засіданні підстримала виксновок органу опіки та піклування та не заперечувала проти задоволення позову.
За даних обставин, заслухавши думку представника позивача та представника третьої особи, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи за правилами Глави II Розділу III ЦПК України.
Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Матеріалами справи встановлено, що сторони по справі уклали шлюб, який було зареєстровано 07.12.2007 р. відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1422, який було розірвано відповідно до рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 14.01.2014р. (а.с.29).
Від шлюбу мають доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про що у Відділі реєстрації актів цивільного стану Бпроварського міськрайонного управління юстиції Київської області видано свідоцтво про народження від 13.06.2008 р. запис № 526.
Ввідповідно до копії висновку про доцільність позбавлення батьківських прав від 19.06.2017р., Деснянська районна у місті Києві державна адміністрація, на яку покладені повноваження органу опіки та піклування, вважаає за доцільне позбавити батьківських прав батька ОСОБА_3 стосовно малолітньої доньки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі рішення комісії з питань захисту прав дитини (протокол від 15.06.2017 р. № 11).
Відповідно до ст.150 ч.2, 3 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.
Згідно ст.157 ч.2 СК України той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею.
Відповідно до ст.164 ч.1 СК України мати, батько можуть бути позбавлені батьківських прав, якщо вона, він:
- не забрали дитину з пологового будинку або з іншого закладу охорони здоров`я без поважної причини і протягом шести місяців не виявляли щодо неї батьківського піклування;
- ухиляються від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини;
- жорстоко поводяться з дитиною;
- є хронічними алкоголіками або наркоманами;
- вдаються до будь-яких видів експлуатації дитини, примушують її до жебракування та бродяжництва;
- засуджені за вчинення умисного злочину щодо дитини.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 3 Конвеції ООН про права дитини (Конвенції), в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Статтею 18 Конвенції проголошено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.
Відповідно до ст.180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно ч.1 ст. 184 СК України, суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі.
Абзацом 1 п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» №3 від 15.05.2006 року постановлено, що за відсутності домовленості між батьками про сплату аліментів на дитину той із них, з ким вона проживає, вправі звернутися до суду з відповідним позовом.
Відповідно до ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
За таких обставин, враховуючи, що відповідач ухиляється від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини, суд вважає за необхідне позбавити його батьківських прав відносно малолітньої доньки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та на підставі ст.184 СК України стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання дитини в розмірі ј частини з усіх видів заробітку (доходів) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 25.04.2019 р.
На підставі ст.141 ЦПК України, з відповідача стягується на користь держави судовий збір в розмірі 768 грн 40 коп.
Враховуючи наведене, та, керуючись ст.ст.150 ч.2,3, 157 ч.2, 164 ч.1 п.2, 180,181,184 СК України, ст.ст. 1-18, 76, 77-81, 95, 141, 228, 229, 235, 241, 244, 245, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів - задовольнити повністю.
Позбавити ОСОБА_3 , батьківських прав відносно малолітньої доньки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання малолітньої доньки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі ј частини з усіх видів заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи з 25 квітня 2019 року і до досягнення дитиною повноліття.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 витрати по сплаті судового збору в розмірі 768,40 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Повний текст складено 18.06.2019р.
Суддя