Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 480/1544/18
Провадження № 2/480/196/19
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

Миколаївський районний суд Миколаївської області

в складі: головуючого судді Терентьєва Г.В.

за участю секретаря Куртась К.В.,

розглянувши 14 травня 2019 року в місті Миколаєві в залі суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

17.08.2018 року представник ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кіровської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої ОСОБА_4 . Свої позовні вимоги позивачка обґрунтувала тим, що 10.12.2015 ОСОБА_4 , яка проживала за адресою АДРЕСА_1 , склала заповіт відповідно до якого, на випадок її смерті належна їй земельна ділянка надана для ведення сільськогосподарського виробництва, розміром 6,2152 гектарів, кадастровий номер НОМЕР_1 , що розташована в межах території Кіровської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області, заповідає ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , видане 18.03.2016 Кіровською сільською радою Миколаївського району Миколаївської області, актовий запис №03.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 6,2152 гектарів, цільовим призначенням - ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Кіровської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області.

Як зазначає позивачка про смерть ОСОБА_4 вона не знала, посилаючись на лист державного нотаріусу четвертої Миколаївської нотаріальної контори Миколаївської області Ігнатенко В.С. від 31.07.2018.

14 серпня 2018 року ОСОБА_1 звернулася до Державного нотаріуса четвертої Миколаївської нотаріальної контори Миколаївської області Ігнатенко В.С. із заявою про прийняття спадщини за заповітом, але постановою державного нотаріуса від 14 серпня 2018 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, так як вона не прийняла спадщину у встановлений законом шестимісячний термін та не вступила в права спадкоємця фактично.

З огляду на вищезазначене, ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини, так як не знала про смерть заповідача ОСОБА_4 та вважає дану причину поважною.

Ухвалою даного суду від 23.01.2019 року було задоволено заявупредставника позивача ОСОБА_1 про заміну первісного відповідача Кіровської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області на належного відповідача ОСОБА_3 .

У цивільній справі № 480/1544/18 за позовом ОСОБА_1 до Кіровської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, замінено первісного відповідача Кіровську сільську раду Миколаївського району Миколаївської області на належного відповідача ОСОБА_3 .

В судове засідання позивачка та її представник не з`явилися, надавши письмову заяву про підтримання позову, та розглядати справу без позивачки та її представника.

Відповідачка ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася. Натомість її представник подав (промову у судових дебатах) в якій вважає, що позовна заява ОСОБА_1 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини задоволенню не підлягає з наступних причин: у якості поважної, на її думку, причини пропуску строку, позивач зазначає, що не знала про смерть спадкодавця. Більше жодної аргументації в позовній заяві немає. Також вказує, що вищевказана причина не може вважатись поважною.

Згідно постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Також посилається на лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» де вказано, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця, відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Отже, незнання або необізнаність будь-якого роду не може вважатись поважною причиною для пропуску строку для прийняття спадщини.

Дослідивши в судовому засіданні письмові докази по справі, суд дійшов наступного.

Відповідно копії заповіту від 09.12.2015 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: - належну їй земельну ділянку, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розміром 6,2152 гектарів, кадастровий номер НОМЕР_1 , що розташована в межах території Кіровської сільської ради Миколаївського району миколаївської області, заповідає (позивачці) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с. 4)

Відповідно свідоцтва про смерть ОСОБА_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 89 років. (а.с. 5)

Згідно копії державного акту на право власності на земельну ділянку серія НОМЕР_3 та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності в якому зазначено, що ОСОБА_4 є власником земельної ділянки площею 6,2152 га, кадастровий номер НОМЕР_1 . (а.с. 6,7)

Відповідно повідомлення Четвертої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області, що у зв`язку з неодноразовим зверненням спадкоємця за законом з питань оформлення спадщини, просить позивачку у термін до 31 серпня 2018 року повідомити нотаріальну контору про її наміри щодо оформлення спадщини після смерті ОСОБА_4 .

Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії державний ноаріус Четвертої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області відмовила ОСОБА_1 у прийняті заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину та у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_5 на земельну ділянку площею 6,2152 гектарів, цільовим призначенням ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Кіровської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області у зв`язку з пропуском нею шестимісячного строку, встановленого ЦК України для подання заяви про прийняття спадщини. (а.с. 8-11)

Судом встановлено, з надісланої четвертою Миколаївською державною нотаріальною конторою Миколаївської області копії спадкової справи № 108/2018 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , ОСОБА_3 своєю заявою повідомляє, що спадщину, яка залишилась після смерті матері вона прийняла у встановленому законом порядку з усіх підстав, передбачених чинним законодавством. (а.с .28)

З копії довідки Радсадівської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області від 14.05.2018 року виданій ОСОБА_3 вбачається що її мати ОСОБА_4 постійно проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 з 13.03.1979 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 .

За цією адресою були зареєстровані та постійно проживали разом з спадкодавцем: - донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; - чоловік доньки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; - онука ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 . (а.с. 36)

Крім того з наданої копії спадкової справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_8 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: - належну їй земельну ділянку, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розміром 6,2152 гектарів, кадастровий номер НОМЕР_1 , що розташована в межах території Кіровської сільської ради Миколаївського району миколаївської області, заповідає ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 . (а.с. 37)

Тобто вище вказану земельну ділянку померла раніше заповіла своїй дочці ОСОБА_3

Згідно ч.1ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як зазначено в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Як зазначає сама позивачка в позові вона не знала про смерть (спадкодавеці) ОСОБА_4

Отже судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 не надала належних та допустимих доказів того, що з 17.03.2016 року по 31.08.2018 року їй не було відомо про смерть ОСОБА_1

Також суд враховує, що померла вже раніше заповіла вище вказану земельну ділянку своїй дочці ОСОБА_3 яка постійно проживала разом із спадкодавицею та те, що ОСОБА_3 не визнає позов та просить в позові відмовити.

Тож судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як незнання позивача про смерть, необізнаність особи про наявність спадкового майна.

Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений без поважних причин тому слід відмовити у задоволенні позову.

Керуючись ст. ст. 3,12,13,81,142,206,259,263-265,354 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України суд, -

В и р і ш и в :

В позові представника позивача ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце проживання АДРЕСА_2 ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_5 , місце проживання: АДРЕСА_1 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до апеляційного суду Миколаївської області протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Г. В. Терентьєв

14.05.2019