У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

04 лютого 2019 року

м. Харків

Справа № 641/2806/17

Провадження № 22-ц/8818/793/19

Харківський апеляційний суд у складі судді Бровченка І.О.,

у порядку вирішення питання про відкриття апеляційного провадження по справі за апеляційною скаргою Харківської міської ради на заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2017 року в складі Боговського Д.Є. по справі за позовом ОСОБА_2 до Департаменту житлового господарства виконавчого комітету Харківської міської ради про встановлення факту спільного проживання та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

Заочним рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2017 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено. Встановлено факт спільного проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 однією сім'єю як чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу з 2009 року по ІНФОРМАЦІЯ_1. Визначено ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, в три місяці з дати набрання рішенням законної сили.

22 грудня 2018 року до Комінтернівського районного суду м. Харкова на вказане судове рішення першої інстанції представник Харківської міської ради подав апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду апеляційною інстанцією, з огляду на наступне.

Разом з апеляційною скаргою Харківською міською радою подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2017 року.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 18 січня 2019 року визнано наведені Харківською міською радою причини пропуску строку для поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2017 неповажними.

Апеляційну скаргу Харківської міської ради на заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2017 року по справі за позовом ОСОБА_2 до Департаменту житлового господарства виконавчого комітету Харківської міської ради про встановлення факту спільного проживання та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишено без руху.

Надано скаржнику строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліку апеляційної скарги - подання до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на інші обґрунтовані підстави для поновлення строку, роз'яснивши, що у разі невиконання у встановлений строк вищевказаних вимог у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено в порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

29 січня 2019 року на виконання ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху представником Харківської міської ради подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2017 року.

В обґрунтування заяви апелянт посилається на те, що Департамент житлового господарства Харківської міської ради не може взяти на себе повноваження органу місцевого самоврядування у цілому, не може приймати від імені територіальної громади міста Харкова рішення. Харківська міська рада є представницьким органом територіальної громади, що здійснює від її імені та в її інтересах функції та повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України і законами України, а також приймає від її імені рішення.

Вважає, що належним відповідачем у даній справі є територіальна громада м. Харкова в особі Харківської міської ради, однак до участі у справі залучена не була, а судове рішення впливає на майнові права територіальної громади м. Харкова. Харківська міська рада дізналася про судове рішення, ознайомившись з матеріалами справи 20 грудня 2018 року.

Однак такі доводи заяви спростовуються матеріалами справи.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пункту 13 статті 1 «Перехідні положення» ЦПК України, який набув чинності 15 грудня 2017 року, судові рішення, ухвалені судами першої інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 294 ЦПК України, в редакції, чинній на день ухвалення рішення, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Частиною другою ст. 357 ЦПК України встановлено, що незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов'язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Як свідчать матеріали справи, заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2017 року отримано юридичним департаментом Харківської міської ради 30 листопада 2017 року, що підтверджується супровідним листом з вхідним штампом про отримання та датою отримання рішення. (а.с. 98).

Таким чином, копія рішення суду надійшла до Харківської міської ради, відтак, Харківською міською радою було отримано копію судового рішення 30 листопада 2017 року.

Однак, з апеляційною скаргою заявник звернувся лише 22 грудня 2018 року, тобто після закінчення встановленого законом строку на апеляційне оскарження.

Харківська міська рада - є представницьким органом територіальної громади Харкова, через який вона здійснює місцеве самоврядування, що здійснює від імені громади та в її інтересах функції та повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та законами України, а також приймає від її імені рішення.

Рада утворює виконавчі органи, зокрема, виконавчий комітет, департаменти, управління, відділи й інші виконавчі органи міської ради.

Департаменти, управління, відділи та інші виконавчі органи Харківської міської ради - є виконавчими органами міської ради, створювані нею у межах затвердженої структури, які підзвітні та підконтрольні міській раді.

Рішенням Харківської міської ради від 20.11.2015 р. № 6/15 «Про затвердження структури виконавчих органів Харківської міської ради» Департамент житлового господарства належить до структури Харківської міської ради, тобто є структурним підрозділом ради.

Суд зазначає, що Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії» «Онер'їлдіз проти Туреччини», «Megadat.com S.r.l. проти Молдови», «Москаль проти Польщі»).

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об'єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Перелік поважності причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об'єктивно непереборними і пов'язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Відповідно до положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, згідно з якою кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов'язків має право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов'язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

За таких обставин наведені заявником підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані судом поважними, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність (справа «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року).

Відповідно до частин 3, 4 статті 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

За таких обставин, дана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаного недоліку, а саме: подання до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на інші обґрунтовані підстави для поновлення строку та відповідними доказами на їх підтвердження.

Керуючись ст. ст. 127, 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Визнати наведені Харківською міською радою причини пропуску строку для поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2017 року неповажними.

Апеляційну скаргу Харківської міської ради на заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 листопада 2017 року по справі за позовом ОСОБА_2 до Департаменту житлового господарства виконавчого комітету Харківської міської ради про встановлення факту спільного проживання та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини -залишити без руху.

Надати скаржнику строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліку апеляційної скарги - подання до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на інші обґрунтовані підстави для поновлення строку та відповідними доказами на їх підтвердження; роз'яснивши, що у разі невиконання у встановлений строк вищевказаних вимог у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено в порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили негайно, з моменту її підписання та касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя - І.О. Бровченко