Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2-з/641/50/2019 Справа № 641/2760/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 квітня 2019 року

Суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова Чайка І.В. розглянувши заяву Акціонерного товариства « Укрсоцбанк» про забезпечення позову по цивільній справі № 641/2760/19 за позовом Акціонерного товариства « Укрсоцбанк» до ОСОБА_1, третя особа : ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки , -

В С Т А Н О В И В :

АТ « Укрсоцбанк» звернулось до Комінтернівського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_1, третя особа : ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, яким є квартира за адресою АДРЕСА_1.

Одночасно з поданням позову представником позивача подана заява про забезпечення позову- шляхом накладення арешту на спірну квартиру, власником якої є відповідач по справі.

Вивчивши заяву про забезпечення позову та додані до неї документи, суд приходить до висновку про часткове її задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 ЦПК України заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Крім того, заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, обгрунтування необхідності забезпечення позову.

Обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає в доказуванні обставин, з якими пов'язано вирішення питання про забезпечення позову. Окрім того, особа, яка подала заяву про забезпечення позову повинна довести адекватність засобу забезпечення позову.

У відповідності з положеннями ст. 150 ЦПК України одними із видів забезпечення позову зокрема є: накладення арешту на майно та заборона вчиняти певні дії. При цьому, види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторони позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

Згідно наданої суду в якості доказів інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, власником квартири за адресою АДРЕСА_1 є відповідач по справі. Відомості щодо заборони відчуження вказаної квартири відсутні.

Крім того, з доданих до позову документів вбачається, що спірна квартира яка знаходиться у власності відповідача та на яку представник позивача в якості забезпечення позову просить накласти арешт, є предметом іпотеки, за яким іпотекодержателем є АТ «Укрсоцбанк».

Звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, позивачем не враховано, що арешт передбачає не лише заборону реалізації (відчуження) майна, а й заборону користування майном з вжиттям заходів щодо передачу майна на відповідальне зберігання.

Таким чином, суд приходить до висновку про часткове задоволення заяви про забезпечення позову, а саме вважає за необхідне накласти заборону на відчуження квартири.

Вирішуючи питання про необхідність застосування зустрічного забезпечення суд виходить з того, що, на час вирішення клопотання про забезпечення позову, у суду відсутні відомості про існування визначених ч. 3 ст. 154 ЦПК України обставин, за наявності яких, суд зобовязаний застосувати зустрічне забезпечення.

Зазначене не перешкоджає учасникам справи, за наявності підстав, в порядку ст. 156 ЦПК України звернутися до суду з заявою про заміну виду забезпечення позову або в порядку ст. 158 ЦПК України про скасування заходів забезпечення позову.

На підставі викладеного та керуючись ст. 149-153, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача про забезпечення позову - задовольнити .

Накласти заборону на відчуження квартири № 45, що розташована в будинку № 3 по вул. Лебединська в м. Харкові, що належить ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 25.12.2009 року, р.№2040 року.

У звязку забезпеченням позову зустрічне забезпечення по справі не застосовано.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом п»ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає розгляду справи.

Суддя -ОСОБА_3