Номер провадження 2/754/2099/19
РІШЕННЯ

Іменем України

20 лютого 2019 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Зотько Т.А.,

за участі секретаря судового засідання Гайворонського В.М.,

позивача ОСОБА_1,

представника позивача Вербича С.К.,

відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

В серпні 2018 року позивач звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до Відповідача - ОСОБА_3, про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини. Поданий до суду позов мотивувала тим, що 21.01.2005 року вони зареєстрували шлюб з відповідачем по справі ОСОБА_3. ІНФОРМАЦІЯ_5 у сторін по справі народився син ОСОБА_4 Останніх сім років шлюб з ОСОБА_3 став носити формальний характер. Спільного господарства вони не ведуть, разом не проживають. З часу шлюбу між ними виникали регулярні конфлікти. Розраховувати на допомогу ОСОБА_3, у будь-якому питанні, їй не доводиться. Син залишався і залишається разом з нею, відповідач про сина ніколи не дбав, і не дбає, його не хвилює стан здоров'я дитини. За останніх сім років вона не отримала від відповідача жодної копійки на розвиток сина. За таких обставин позивач не вбачає необхідності до збереження шлюбних відносин, які носять суто юридичний характер, тобто, лише офіційно зареєстровані, але подружнього життя не має, а отже зберігати шлюб не є доцільним. Крім того, позивач вважає, що надання строку на примирення не виправить стан існуючих шлюбних відносин, оскільки вказані вище обставини продовжуються протягом тривалого часу, а спроби примирення в минулому не принесли жодних результатів.

Ухвалою від 14.08.2018 року позовну заяву було залишено без руху у зв'язку з існуючими недоліками, які перешкоджали відкриттю провадження по справі.

Представником позивача - адвокатом Вербичем С.К., який діє на підставі Угоди №06/17 про надання правової допомоги від 13.12.2017 року та Ордеру серії КВ № 432123 від 06.09.2018 року, на виконання вищевказаної ухвали суду, у встановлений суддею строк, було усунуто зазначені судом недоліки.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 21.09.2018 було відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

В підготовчому засіданні, яке відбулось 18.01.2019 року за заявою представника позивача - адвоката Вербича С.К. ухвалою суду залишено без розгляду в частині позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служба у справах дітей Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини. Цією ж ухвалою закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду з судовому засіданні.

В судовому засіданні позивач та її представник - адвокат Вербич С.К., позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити з підстав викладених в заяві. Зокрема, позивач вказувала на те, що з відповідачем припинила сімейні відносини з 2011 року та проживає окремо. Наголошувала на тому, що збереження сім'ї не можливе, строк на примирення просила не надавати.

Відповідач у судовому засіданні не заперечував щодо задоволення позовних вимог про розірвання шлюбу. Також вказував на те, що не проживає з позивачем досить тривалий час. Просив не надавати строк на примирення.

Вислухавши вступне слово сторін у справі та представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову на підставі наступного.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 21.01.2005 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, про що зроблений відповідний актовий запис за №52, що підтверджується копією свідоцтва про одруження (а.с.5).

Сторони мають спільну неповнолітню дитину - сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.6).

Відповідно до ст.ст.21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст. 110 Сімейного Кодексу України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

З наданих пояснень сторін вбачається, що з 2011 року подружні відносини між ними припинені, спільного господарства не ведуть, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам, сторони не бажають зберігати шлюб, позивач на розірванні шлюбу наполягає, відповідач на розірвання шлюбу згоден.

Відповідно до ч.3 ст. 105 Сімейного Кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного Кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Згідно ч.2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з ч. 3 ст. 115 СК України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Приймаючи до уваги, що причини, що спонукають наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, а відтак позов підлягає задоволенню.

Судові витрати, згідно ст. 141 ЦПК підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, відповідно до задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.24, 110-112, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст.12, 13, 81, 141, 200, 206, 263, 265, 273, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 21.01.2005 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві (а/з №52 ) між ОСОБА_3 та ОСОБА_1- розірвати.

Стягнути з ОСОБА_3, РНОКПП - НОМЕР_1? (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_1, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 (фактично проживає:АДРЕСА_2) витрати по сплаті судового збору у розмірі 704,80 грн..

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст судового рішення складений 22.02.2019.

Суддя: