03 липня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого - судді Скрипки О.І.
при секретарі Моторенко К.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини, -
Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини.
Позовні вимоги позивач мотивує тим, що рішенням Деснянського районного суду м.Києва від 08.12.2014 року стягнуто з відповідача на її користь аліменти на утримання малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 800,00 грн., щомісячно, починаючи з 29.04.2014 року до досягнення дитиною повноліття, а також аліменти на утримання малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 700,00 грн., щомісячно, починаючи з 29.04.2014 року до досягнення дитиною повноліття. На підставі вказаного рішення суду було видано виконавчий лист, за яким Деснянським РВ ДВС м.Київ ГТУЮ у м.Києві відкрито виконавче провадження № 50203050.
Позивач вказує на те, що жодного разу на виконання рішення відповідачем аліменти сплачені не були, що підтверджується відповідним розрахунком державного виконавця, згідно якого станом на листопад 2018 року відповідач має заборгованість по сплаті аліментів в розмірі 69 554,54 грн. Відповідач обізнаний про існування рішення суду та виконавче провадження, про що свідчать його неодноразові звернення до суду з приводи зменшення розміру аліментів та заяви до виконавчої служби про зупинення виконавчого провадження.
Як зазначає позивач, вказані обставини свідчать про усвідомлення відповідачем наявності у нього зобов`язань зі сплати аліментів і факт виникнення заборгованості з їх сплати саме з вини відповідача. Відтак, розмір пені за прострочення сплати аліментів на даний час становить 466 220,48 грн. В той же час, з урахуванням положень ч.1 ст.196 СК України та постанови Верховного Суду від 25.04.2018 року у справі № 572/1762/15-ц, позивач вважає, що відповідач має сплатити пеню в розмірі 69 554,54 грн., оскільки загальний розмір пені перевищує розмір заборгованості по аліментам.
Посилаючись на викладені обставини, позивач просить задовольнити її вимоги та стягнути з відповідача на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в розмірі 69 554,54 грн.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 07.12.2018 року відкрито провадження в справі та призначено підготовче судове засідання.
Згідно ухвали суду від 18.03.2019 року підготовче провадження було закрито та призначено судовий розгляд справи.
В судове засідання позивач не з`явилась, надавши суду заяву, в якій просить розглянути справу в її відсутність, позовні вимоги підтримує та не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, однак причину неявки суду не повідомив, будь-яких клопотань, заперечень чи відзив на позов суду не надавав.
Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів, згідно п. 1 ч. 1 ст. 280 ЦПК України, в порядку заочного розгляду справи, проти чого не заперечувала позивач у своїй заяві.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку щодо задоволення позову, виходячи з наступного.
Як встановлено судом і вбачається з матеріалів справи, позивач та відповідач є батьками малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.9,10).
Рішенням Деснянського районного суду м.Києва від 08.12.2014 року стягнуто з відповідача на користь позивача аліменти на утримання малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 800,00 грн., щомісячно, починаючи з 24.09.2014 року до досягнення дитиною повноліття, а також аліменти на утримання малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 700,00 грн., щомісячно, починаючи з 24.09.2014 року до досягнення дитиною повноліття (а.с.11-12).

На виконання вказаного рішення суду було видано виконавчий лист, який знаходиться на виконанні у Деснянському РВ ДВС м.Київ ГТУЮ у м.Києві ( виконавче провадження № 50203050).

Як вбачається з довідки Деснянського РВ ДВС м.Київ ГТУЮ у м.Києві від 21.11.2018 року № 1008/9, позивач дійсно не отримувала аліменти з відповідача з 01.05.2018 року по 31.10.2018 року згідно вказаного виконавчого листа (а.с.15).

Відповідач обізнаний про існування судового рішення та відкриття виконавчого провадження, про що свідчить копія заяви його представника про зупинення виконавчих дій від 19.03.2018 року з посиланням на те, що у провадженні Деснянського районного суду м.Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів (а.с.16).

Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів Деснянського РВ ДВС м.Київ ГТУЮ у м.Києві від 21.11.2018 року ВП 50203050, станом на 08/2015 року відповідачем аліменти не сплачуються, загальний розмір заборгованості станом на 01.11.2018 року становить 69 554,54 грн. (а.с.13-14).

Відповідно до ст.180 Сімейного кодексу України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

У відповідності до ч.1 ст.196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.

Таким чином, фактично вказаною нормою права закріплено відповідальність платника аліментів за прострочення сплати аліментів.

При цьому, передбачена ст.196 Сімейного кодексу України відповідальність у вигляді сплати неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів настає за наявності вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Розмір заборгованості зі сплати аліментів визначається державним виконавцем за місцем виконання рішення суду у порядку встановленому Сімейним кодексом.

Державний виконавець обчислює розмір заборгованості зі сплати аліментів, складає відповідний розрахунок та повідомляє про нього стягувачу і боржнику.

Так, відповідно до розрахунку заборгованості по аліментам, станом на 01.11.2018 року заборгованість відповідача становить 69 554,54 грн., яка утворилась через несплату відповідачем своєчасно та в повному обсязі аліментів на утримання дітей.

Позивач у позовній заяві просить суд стягнути з відповідача пеню за прострочення сплати аліментів за період з 29.04.2015 року по 01.11.2018 рік в сумі 69 554,54 грн.

Даний розрахунок заборгованості та розрахунок неустойки (пені) відповідачем не заперечується, оскільки останній на виклики суду, жодного разу в судові засідання не з`явився, відзиву на позов не подавав. Також, відповідачем не надано доказів несплати аліментів за вказаний період з поважних причин та відсутності його вини у виникненні заборгованості.

Відповідно до частини першої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Враховуючи, що стягнення неустойки (пені) спрямоване на підвищення захисту майнових прав дітей, позовні вимоги ОСОБА_1 про стягнення на її користь пені за прострочення сплати аліментів є правомірними.

Суд зауважує і на те, що згідно ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України, неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки.

Отже, з урахуванням правої природи пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Саме така правова позиція 25.04.2018 року висловлена у постанові Верховного Суду України у справі № 572/1762/15-ц.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Перевіривши розрахунок позивача, суд вважає, що він відповідає вищевказаній правовій позиції і загальний розмір пені становить 466 220,48 грн.

В той же час, з урахуванням положень ч.1 ст.196 СК України, сума неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів за період з 29.04.2014 року по 01.11.2018 року, яка підлягає стягненню з відповідача, становить 69 554,54 грн.

На підставі наведеного, у світлі вказаних правових норм, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача.

Оскільки суд задовольняє позовні вимоги, то відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 704,80 грн.

Керуючись ст. ст. 19, 81, 141, 223, 258-260, 263-265, 280 ЦПК України, ст.ст. 180, 194, 196 СК України, ст.ст. 49, 549 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини в розмірі 69 554, 54 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва шляхом подання скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 .

Суддя: