Справа № 766/6409/18
07 травня 2019 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Майдан С.І.
при секретарі Красновського В.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Херсоні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням,
Позивач звернувся до суду з вказаним позовом про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням. Свої позовні вимоги обґрунтував тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1. У квартирі зареєстровані відповідачі, які не є членами сімї позивача, а були зареєстровані попереднім власником квартири. Відповідачі у зазначеній квартирі не проживають. Позивач зазначає, що перебування відповідачів на реєстраційному обліку перешкоджає у реалізації ним прав власності як нового власника, також останній змушений нести додаткові витрати на комунальні послуги за осіб, які не мають права користування його житлом, тому позивач звернувся до суду з даним позовом та просить визнати ОСОБА_2, 1978 р.н., та ОСОБА_3, 1995 р.н., такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1.
В судове засідання позивач не зявився, надав повноваження адвокату Ігнатову Д.І., який в судове засідання не зявився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, заявлені позовні вимоги підтримує, проти ухвалення заочного рішення по справі не заперечує.
Відповідачі в судове засідання не зявилися, про розгляд справи повідомлені у встановленому законом порядку, шляхом направлення повістки за місцем реєстрації відповідача, яка повернулася за закінченням терміну зберігання.
Відповідно до ч.1, 3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів звязку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що згідно договору купівлі-продажу від 18.10.2016 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Херсонської державної нотаріальної контори ОСОБА_5, ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1.
Згідно довідки ЖБК «Петровець» від 05.04.2018 року та відомостей Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Херсонській області ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1.
Згідно акту обстеження житлових умов про фактичне проживання (або відсутність зареєстрованих осіб) від 05.04.2018 року ОСОБА_2, 1978 р.н., та ОСОБА_3, 1995 р.н., зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1, однак не проживають.
Відповідно до ч.1 ст.319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно ч.1 ст.383 Цивільного кодексу України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб.
Згідно ст.391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ст.150 Житлового кодексу України громадяни, які мають у приватній власності будинок, користуються ним для особистого проживання і проживання членів їх сімей, мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.
Судом встановлено, що відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не є членами сім'ї позивача ОСОБА_1 та останній не надавав згоди на користуватися належною йому на праві власності квартирою.
Отже, право користування членів сім'ї власника квартири кореспондується та є похідним від права власності на будинок попереднього власника.
Таким чином, з моменту реєстрації договору купівлі-продажу від 18.10.2016 року право власності ОСОБА_6 припинилося, відповідно, припинилося право користування не тільки самого власника, а й усіх членів його сім'ї, зокрема, ОСОБА_2 та ОСОБА_3, та виникло у ОСОБА_1, який в свою чергу не надавав згоди на користування жилим приміщенням будинку ОСОБА_2 та ОСОБА_3.
Враховуючи зазначене, суд вважає позов ОСОБА_7 про визнання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування жилим приміщенням, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.12, 13,76, 81, 89, 259, 263-265, 280-284, 355 ЦПК України, ст.ст.319, 383, 391 ЦК України, ст.150 Житлового кодексу України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням, задовольнити.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Херсонської області в порядку ст. 355 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: С.І.Майдан