Справа № 646/2782/19
Провадження № 2/417/413/19
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"12" вересня 2019 р. с. Марківка Луганської області

Суддя Марківського районного суду Луганської області Рукас О.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради Харківської області про встановлення юридичного факту, про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

22.04.2019 позивач звернулася до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовною заявою про встановлення юридичного факту, про визнання права власності в порядку спадкування.

Відповідно до ухвали Червонозаводського районного суду м. Харкова від 24.04.2019 цивільну справу надіслано за підсудністю до Слов`яносербського районного суду Луганської області. Відповідно до ухвали Червонозаводського районного суду м. Харкова від 12.08.2019 року були виправлені описки в ухвалі суду від 24.04.2019 року, та зазначено замість «Слов`яносербського районного суду Луганської області» - « до Марківського районного суду Луганської області».

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.09.2019 року, головуючим суддею визначено суддю Рукас О.В.

Ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради Харківської області про встановлення юридичного факту, про визнання права власності в порядку спадкування, встановлено, що позивач звернулася суду з позовною заявою в якій просила встановити юридичний факт належності на праві особистої приватної власності ОСОБА_2 на час її смерті житлового будинку АДРЕСА_1 , житловою площею 32,3 кв.м., загальною площею 50,6 кв.м. з надвірними будівлями, а також земельних ділянок за зазначеною адресою площею 0,25000 га для обслуговування жилого будинку, надвірних будівель та для ведення особистого селянського господарства площею 0,3011 га., а також прохала суд визнати за ОСОБА_1 право власності на зазначене вище майно в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю за необхідне залишити її без руху, оскільки вона не відповідає вимогам діючого законодавства, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Підставою для звернення до суду за захистом спадкових прав відповідно до роз`яснень п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008, є відмова нотаріуса в оформленні права на спадщину.

За змістом ст. 49 Закону України «Про нотаріат» про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус виносить відповідну постанову.

Всупереч наведеним нормам закону, до позовної заяви не додано доказів відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальних дій з приводу реалізації позивачем спадкових прав після смерті ОСОБА_2 оформлених у відповідності до законодавства.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно положень ст.3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фінансовому розмірі.

Ставка судового збору із позовних заяв майнового характеру, яка подана фізичною особою, складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» від 23.11.2018 року № 2629-VIII розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2019 року становить 1921 грн.

У зв`язку з чим, позивачеві потрібно заплатити судовий збір в розмірах, встановлених Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України, - ціна позову у позовах про визнання права власності на майно визначається дійсною вартістю майна.

Згідно вимог п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України, - у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна, яка визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», а на нерухоме майно, що належить юридичним особам - не нижче його балансової вартості.

Відповідно ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»,- звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. За зазначених підстав, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може розстрочити сплату судового збору за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

В пункті 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до вище викладеного та враховуючи те, що позивачем не було сплачено судовий збір та клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати відповідачем не заявлено, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу про право на звернення до суду з відповідним клопотанням стосовно відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Також слід зазначити, що відповідно до ч.2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Надані позивачем копії письмових доказів не відповідають вказаним вимогам ЦПК України, то ж заявнику необхідно завірити усі додані документи до позову належним чином.

Відповідно до п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Згідно до п.7 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Відповідно до п.9 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Позивачем в позовній заяві не зазначив:

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до ч.1ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави, а відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У зв`язку з наведеним, залишення даної позовної заяви, без руху з підстав, передбачених законом не є обмеженням доступу до правосуддя з огляду на те, що, після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175,185,260, 261 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради Харківської області про встановлення юридичного факту, про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених недоліків, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.В.Рукас