Провадження № 2-о/752/11/19
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

29.01.2019 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Шевченко Т.М.

з участю секретаря Павлюк В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа - Друга київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту, що має юридичне значення, -

в с т а н о в и в:

у вересні 2017 року ОСОБА_1 звернулася у суд із заявою про встановлення факту родинних відносин.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її мати - ОСОБА_2. Після її смерті відкрилася спадщина, до якої входить житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1. Заявник звернулася із заявою про прийняття спадщини, проте постановою від 30 серпня 2017 року Другої київської державної нотаріальної контори їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв'язку з розбіжністю у написанні по батькові спадкодавиці в усіх наданих нотаріусу документах, що підтверджують її родинні відносини з померлою. Зокрема, у свідоцтві про народження заявника вказана мати "ОСОБА_2", а в інших документах - "ОСОБА_2".

За таких підстав, заявник просить встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 є рідною донькою ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2017 року відкрито провадження у даній справі.(а.с.28)

Заявник в судовому засіданні вимоги заяви підтримала та просила суд їх задовольнити.

Заінтересована особа - Друга київська державна нотаріальна контора у судове засідання не забезпечила явку свого представника. У клопотанні просить розглянути справу без їх участі .

Вислухавши пояснення заявника, а також дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2, що підтверджується даними свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1, виданого 13 жовтня 2014 року відділом реєстрації смерті у м. Києві. (а.с. 6)

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина. Заявник ОСОБА_1 звернулася до Другої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері.

Постановою від 30 серпня 2017 року Другої київської державної нотаріальної контори відмовлено заявнику у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після її матері, у зв'язку з розбіжністю у написанні по батькові спадкодавиці в усіх наданих нотаріусу документах, що підтверджують її родинні відносини з померлою. (а.с. 5)

Встановлено, що заявник ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4. Згідно свідоцтва про народження заявника серії НОМЕР_2, виданого 10 листопада 1956 року, її батьками зазначені ОСОБА_3 та ОСОБА_2. (а.с. 11)

03 вересня 1982 року в Палаці реєстрації шлюбів і новонароджених в м. Києві був зареєстрований шлюб між ОСОБА_5 та заявником, у зв'язку з чим заявник змінила прізвище "ОСОБА_1" на "ОСОБА_1". (а.с. 12)

З витягу Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб вбачається, що 07 серпня 1947 р. був зареєстрований шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, дошлюбне прізвище - ОСОБА_2 (а.с. 9)

В матеріалах справи міститься свідоцтво про народження матері заявника серії НОМЕР_3, видане 23.11.1977 р., у якому зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася ОСОБА_2. (а.с. 12)

Звернення в суд з заявою про встановлення факту родинних відносин необхідне заявнику для оформлення спадкових прав.

З огляду на наведене, оцінивши надані заявником докази, суд приходить до висновку про можливість встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_1 є рідною донькою ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

Керуючись статтями 12, 13, 76-81, 259, 263-265, 268, 273, 315-319 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа - Друга київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту, що має юридичне значення, задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, є донькою ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: