ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3302/19 Справа № 182/6199/16-ц Суддя у 1-й інстанції - Рунчева О. В. Суддя у 2-й інстанції - Бондар Я. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2019 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Бондар Я.М.

суддів - Барильської А.П., Зубакової В.П.

секретар судового засідання - Чубіна А.В.

сторони справи:

позивач - Товариствоз обмеженою відповідальнстю "Мода і Ми"

відповідачі:Державне підприємство «СЕТАМ», ОСОБА_1 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт», Нікопольський міськрайонний відділ державної виконавчої служби,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку, спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу позивача Товаристваз обмеженою відповідальністю "Мода і Ми" на рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 жовтня 2018 року, ухваленого суддею Рунчевою О.В. в м.Нікополі Дніпропетровської області, (відомості про складення повного тексту судового рішення відсутні),-

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2016 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Мода і Ми" звернулося до суду з позовом до Державного підприємства "Сетам" в особі Дніпропетровської філії, Нікопольського міськрайонного відділу державної виконавчої служби, Чикової М.О., Публічного акціонерного товариства «Райффайзен банк Аваль», третя особа - Приватний нотаріус Нікопольського міського нотаріального округу Наявко І.М. про визнання недійсними результатів прилюдних торгів з продажу, скасування акту.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що Державним підприємством «Сетам» 06 - 08 жовтня 2016 року були організовані електронні торги, за результатами яких було реалізовано нежитлове вбудоване приміщення по АДРЕСА_1 та раніше належало ТОВ «Мода і Ми». Згідно протоколу №203349 переможцем торгів було визначено ОСОБА_1

19 жовтня 2016 року приватним нотаріусом Наявко І.М. було видано ОСОБА_1 свідоцтво про право власності на вищезазначене майно.

Вказане спірне майно було реалізовано у виконання наказу господарського суду №16/5005/237/12 від 06 липня 2012 року про звернення стягнення на майно ТОВ «Мода і Ми» на задоволення вимог Публічного акціонерного товариства «Райффайзен банк Аваль», виконання за яким було відкрито відділом державної виконавчої служби 24 листопада 2015 року.

Акт опису та арешту майна державним виконавцем було складено 23 червня 2016 року, заявка на публікацію в Державному підприємстві "Сетам" нерухомого майна була складена 29 червня 2016 року Дніпропетровською філією Державного підприємства "Сетам". 01 липня 2016 року було опубліковано інформацію про вказане майно на веб-сайті системи та присвоєно номер лоту : 158005.

В обґрунтування позову зазначив, що реалізація вищезазначеного нерухомого майна була проведена не прозоро та з грубим порушенням діючого законодавства, що призвело до порушення його інтересів, таких як отримання більш вигідної ціни за предмет іпотеки, оскільки в порушення ч.3 ст 43 Закону України «Про іпотеку», п.3 розділу VI Порядку «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» від 22.12.2015 року за №2710/5 Державним підприємством «Сетам» не було опубліковано оголошення про проведення прилюдних торгів з реалізації нежитлового вбудованого приміщення по АДРЕСА_1 .

Позивач не був увідомлений належним чином про дату та час проведення електронних торгів - жодних повідомлень не отримував.

На підставі викладеного, просив суд:

- визнати недійсними результати прилюдних торгів від 06-08 жовтня 2016 року з продажу належного Товариству з обмеженою відповідальністю "Мода і Ми" нерухомого майна: нежитлового вбудованого приміщення по АДРЕСА_1 ;

- виданий за результатами прилюдних торгів від 06-08 жовтня 2016 року акт державного виконавця Нікопольського міськрайонного відділу виконавчої служби від 17 жовтня 2016 року - скасувати;

- свідоцтво про право власності від 19 жовтня 2016 року, яке було видане приватним нотаріусом І.М. Наявко за реєстровим номером № 1472 - скасувати.

Рішенням Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області ві 24 жовтня 2018 року в задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Мода і Ми" до Державного підприємства "Сетам" в особі Дніпропетровської філії, Нікопольського міськрайонного відділу державної виконавчої служби, ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт», треті особи - Приватний нотаріус Нікопольського міського нотаріального округу Наявко Ігор Миколайович, ОСОБА_2 про визнання недійсними результатів прилюдних торгів з продажу, скасування акту - відмовлено.

Знято заходи забезпечення позову накладені ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 квітня 2017 року щодо заборони відчужувати в будь-який спосіб вбудоване нежитлове приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке зареєстровано на ім`я ОСОБА_1 .

Позивач ТОВ "Мода і Ми", посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, ставить питання про скасування оскаржуваного судового рішення та ухвалення нового, яким у повному обсязі задовольнити його позовні вимоги.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, позивач вказує на те, що відповідач - 1 Державне підприємство «СЕТАМ» в особі Дніпропетровської філії в порушення вимог ч.5 ст.43 Закону України «Про іпотеку» не попередив позивача письмово про день, час і місце проведення торгів.

Окрім того, апелянт зауважує, що публікація інформації про проведення електронних торгів повинна бути розміщена в двох місцевих друкованих засобах масової інформації за місцем знаходження предмета іпотеки, тобто, оскільки іпотечне майно знаходиться у м.Нікополь, то відповідно публікація інформації про проведення електронних торгів повинна була бути розповсюджена засобом масової інформації м. Нікополь, яким є Нікопольська газета «Сила», тоді, як газети «Варіанти» та «Авізо» є розповсюджувачами інформації для місцевої категорії читачів населення Дніпропетровської області, а саме м.Дніпро та його регіону - Дніпропетровського району. Вказує, що саме повідомлення було навмисно опубліковано не в розділі «Нерухомість», а приховане у підрозділі «Інші повідомлення» та між «Шлюбними оголошеннями та «Рекламним блоком. Апелянт наголошує на тому, що суд, задовольнивши клопотання позивача щодо запиту до Нікопольського ЦПЗ №6 про розповсюдження газет «Варіанти» та «Авізо» в м.Нікополь, у тому числі і через поштові відділення, так і не витребував зазначеної інформації. Позивач вважає, що судом не надано оцінки поясненню Відповідача - 1 про неможливість публікації інформації про призначення електронних торгів в Нікопольській місцевій газеті «Сила», яка належить відповідачу 3 - ОСОБА_1 .

Також, апелянт стверджує, що судом не проаналізовано та не надано оцінки матеріальних збитків завданих ТОВ «Мода і ми», внаслідок прямого і навмисного порушення відповідачами -1 і 3 вимог чинного законодавства, штучного відокремлення від участі у торгах всіх зацікавлених учасників-покупців з Нікопольського регіону і самого міста Нікополя, що призвело до суттєвого зменшення вартості реалізованого майна проти справедливої ціни, визначеної рішенням суду, внаслідок чого були порушені права і законні інтереси позивача.

Окрім того, позивач вказує, що судом не надано оцінки порушень законодавства про проведення торгів з боку відповідачів 1 та 3, зокрема: навмисного не укладення договору на публікацію інформації про призначення торгів з будь-яким місцевим друкованим засобом масової інформації у м.Нікополі, в тому числі і з газетою «Сила»; навмисного опублікування цієї інформації в газетах, що розповсюджуються виключно у м.Дніпрі та його регіоні; навмисного приховання самого повідомлення про торги в розділах вказаних газет, що на його думку дає підстави вважати про наявність корупційної угоди між зазначеними ним відповідачами, з метою штучного зменшення ціни іпотеки на користь переможця торгів, відповідача-3.

У відзиві на апеляційну скаргу, відповідач Державне підприємство «СЕТАМ», просить оскаржуване судове рішення залишити без змін, а апеляційну скаргу позивача, без задоволення, вказуючи на законність і обґрунтованість оскаржуваного судового рішення.

Заслухавши суддю-доповідача, вислухавши представника позивача Базилевича Ю.О., який підтримав вимоги апеляційної скарги з викладених у ній та поясненнях підстав, просив її задовольнити, думку відповідача ОСОБА_1 представника відповідача ТОВ «Фінансова компанія «Форінт»-Кошман О.М. які, кожна окремо заперечували проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог, доводів апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до вимог ст.367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом встановлено, що вбудоване нежитлове приміщення, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 належало ТОВ "Мода і Ми" на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_1 від 19 лютого 2007 року, виданого Виконавчим комітетом Нікопольської міської ради на підставі рішення від 14 лютого 2007 № 107/1.

06 липня 2012 року Господарським судом Дніпропетровської області по справі №16/5005/237/2012 видано наказ про звернення стягнення на нерухоме майно ТОВ "Мода і Ми" на користь Публічного акціонерного товариства «Райффайзен банк Аваль» в особі Дніпропетровської обласної дирекції Публічного акціонерного товариства «Райффайзен банк Аваль» на суму 1 237 074 грн. 75 коп., а саме - вбудоване нежитлове приміщення, загальною площею 193,3 кв. м., що знаходиться по АДРЕСА_1 , шляхом проведення прилюдних торгів, визначивши його початкову ціну у розмірі 1 951 060 грн. 00 коп.

03 вересня 2015 року державним виконавцем винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №48613307 з примусового виконання вищезазначеного виконавчого документа.

23 червня 2016 року головним державним виконавцем Нікопольського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Гукайло В.В. за адресою м.Нікополь, пр. Трубників,17 складено Акт опису й арешту майна ТОВ "Мода і Ми", а саме вбудованого нежитлового приміщення загальною площею 193,3 кв. м., що знаходиться по АДРЕСА_1 (а.с. 12-13, том 1).

Оскільки виконавчим документом встановлено спосіб виконання рішення - звернення стягнення на предмет іпотеки, шляхом проведення прилюдних торгів, визначивши його початкову ціну у розмірі 1 951 060 грн. 00 коп., проведення експертної оцінки арештованого майна не здійснювалося.

Відповідно до Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства Юстиції України від 22 грудня 2015 року №2710/5, реалізація арештованого державними виконавцями майна здійснюється на електронних торгах Державного підприємства «Сетам» на підставі заяви на реалізацію арештованого майна.

29 червня 2016 року на адресу Дніпропетровської філії Державного підприємства «Сетам» від Нікопольського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області надіслано заявку на публікацію в Державному підприємстві «Сетам» нерухомого майна боржника ТОВ "Мода і Ми" вбудованого нежитлового приміщення загальною площею 193,3 кв.м., що знаходиться по АДРЕСА_1 (а.с. 14-17, том 1).

Згідно повідомлення Державного підприємства «Сетам» від 01 липня 2016 року, яке адресовано Нікопольському міськрайонному відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції, 01 липня 2016 року на сайті Системи електронних торгів з реалізації арештованого майна було опубліковано повідомлення про проведення торгів з реалізації предмету іпотеки - вбудованого нежитлового приміщення по АДРЕСА_1 під лотом № 158005 (а.с. 17, том 1).

Торги по лоту №158005 були призначені на 01- 03 серпня 2016 року.

11 липня 2016 року у випуску № 24 (822) газети «Варианты» та 12 липня 2016 року у випуску №26 (747) газети «Aviso», були опубліковані оголошення про проведення торгів з реалізації предмета іпотеки - нежитлового вбудованого приміщення по АДРЕСА_1 (а.с.172-175, том 1), а державного виконавця, іпотекодавця та іпотекодержателя сповіщено про електронні торги (а.с. 69-70, том 2).

1-3 серпня 2016 року торги по лоту №158005 не відбулися на підставі відсутності допущених учасників торгів, про що був складений протокол №187828.

09 серпня 2016 року державним виконавцем складено акт уцінки арештованого майна, на підставі якого майно уцінено на 20 % від початкової вартості, таким чином вартість майна після уцінки становила 1 560 848,38 грн.

06 вересня 2016 року, після проведення уцінки майна, у відповідності до п.1,4,5 розділу ІХ Порядку «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» від 22.12.2015 року за № 2710/5, на сайті Системи електронних торгів з реалізації арештованого майна було опубліковано повідомлення про проведення повторних торгів з реалізації нежитлового вбудованого приміщення по АДРЕСА_1 з присвоєнням лоту №170065.

Торги по лоту №170065 були призначені на 06-08 жовтня 2016 року.

12 вересня 2016 року у випуску №33 (831) газети «Варианты» та 13 вересня 2016 року у випуску №35 (756) газети «Aviso», були опубліковані оголошення про проведення торгів з реалізації предмета іпотеки - нежитлового вбудованого приміщення по АДРЕСА_1 (а.с.167-171, том 1), а державного виконавця, іпотекодавця та іпотекодержателя сповіщено про електронні торги.

Згідно свідоцтв про державну реєстрацію друкованого засобу масової інформації Серії НОМЕР_2 та Серії ДП № 1397-132 Р, сфера розповсюдження газет «Варианты» та Aviso» - місцева, категорія читачів - населення Дніпропетровської області ( а.с. 165-166, том 1).

Відповідно до протоколу електронних торгів від 08 жовтня 2016 року №203349, вбудоване нежитлове приміщення по АДРЕСА_1 придбано ОСОБА_1 за 1560848,38 грн. При цьому на рахунок Нікопольського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області підлягали сплаті кошти від переможця торгів у розмірі 1482805,96 грн., які надійшли на рахунок в установлений законом строк.

17 жовтня 2016 року, головним державним виконавцем Нікопольського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, Гукайло В. В. складено Акт державного виконавця про проведені електронні торги з реалізації предмета іпотеки (а.с. 8-9, том 1)

19 жовтня 2016 року приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу, Наявко І.М. на підставі акта державного виконавця про проведені електронні торги, ОСОБА_1 видано свідоцтво про право власності на вбудоване нежитлове приміщення, загальною площею 193,3 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 7, том 1).

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що судом не встановлено порушень Правил проведення торгів з реалізації 06 - 08 жовтня 2016 року іпотечного майна належного позивачу.

Відмовляючи позивачу у скасуванні виданого за результатами прилюдних торгів від 06-08 жовтня 2016 року акта державного виконавця Нікопольського міськрайонного відділу виконавчої служби від 17 жовтня 2016 року; скасуванні свідоцтва про право власності від 19 жовтня 2016 року, яке видане приватним нотаріусом Наявко І.М. за реєстровим номером №1472, суд виходив з того, що прилюдні торги з реалізації нежитлового вбудованого приміщення по АДРЕСА_1 судом не визнані недійсними.

Колегія суддів повністю погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

За вимогами ст.ст.263,264 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини, вирішив справу відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, а за їх відсутності на підставі закону, ;що регулює подібні відносини, або керуючись загальними засадами і змістом законодавства України.

Обґрунтованим визнається рішення, у якому повно відображені обставини, що мають значення для цієї справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

При ухваленні рішення суд зобов`язаний з`ясувати питання, зокрема, щодо: наявності обставин (фактів), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та навести докази на їх підтвердження; наявності інших фактичних даних, які мають значення для вирішення справи; правовідносин, зумовлених встановленими фактами. У рішенні суду обов`язково повинні бути зазначені встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч.1 ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.7 ст.81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою- третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу.

В ст.650 ЦК України зазначено, що особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах, тощо, встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

Частиною 4 ст.656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на електронних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, тобто є правочином.

Таким чином, правова природа продажу майна з електронних торгів дає підстави для визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо передбаченої процедури, порядку проведення торгів.

Отже, за правилами для визнання недійсними правочинів можуть бути визнані недійсними електронні торги за наявності порушень під час підготовки, проведення або оформлення результатів торгів.

При цьому допущення організатором торгів порушень під час проведення торгів самі по собі не є підставами для визнання їх недійсними. Торги можуть бути визнані недійсними лише в разі наявності сукупності наступних обставин: наявність порушень під час проведення електронних торгів; порушення, допущені під час торгів, вплинули на їх результат; порушення, допущені під час проведення торгів призвели до порушень прав інших осіб, зокрема боржника (правові позиції, викладені в постановах Верховного Суду України від 24 жовтня 2012 у справі № 6-116цс12, від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884 цс15, від 13 квітня 2016 року у справі №6-2988цс15 та від 29 червня 2016 року у справі № 6-370цс16).

Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, однак, як вважає колегія суддів сукупність цих обставин позивачем під час розгляду справи не була доведена.

Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Початкова ціна продажу нерухомого майна визначається в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону.

Прилюдні торги проводяться в двомісячний строк з дня одержання організатором прилюдних торгів заявки державного виконавця на їх проведення.

Згідно з ч.1 ст.48 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

У прилюдних торгах мають право брати участь фізичні і юридичні особи, які сплатили гарантійний внесок і можуть відповідно до закону бути покупцями нерухомого майна, що реалізується.

Прилюдні торги проводяться прозоро.

Згідно п.2 розділу І Порядку реалізація арештованого майна здійснюється шляхом проведення організатором електронних торгів або торгів за фіксованою ціною.

Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною).

Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється.

Організатор перевіряє повноту заповнення заявки (п.п. 1, 2, 4 розділу ІІ Порядку).

Доводи апелянта про те, що ДП «СЕТАМ» письмово не повідомив ТОВ "Мода і Ми" про день, час і місце проведення електронних торгів, належного йому іпотечного майна, колегія суддів відхиляє, оскільки вони суперечать наявним в матеріалах справи доказам.

Так, з матеріалів справи видно, що 11 липня 2016 року за вихідним №3003/19-18-16 ДП «СЕТАМ», на виконання абзацу другого пункту 3 розділу VІІ Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, надіслав на адреси: Нікопльського міськрайонного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Дніпропетровській області, ПАТ «Райффазен Банк Аваль та ТОВ «Мода і Ми» повідомлення про реалізацію предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, в якому зазначено реєстраційний номер лота -158005; відомості про предмет іпотеки - нежитлове вбудоване приміщення по АДРЕСА_1 ; день і час проведення електронних торгів - 01-03.08.2016 о 09.00 год.; початкову ціну продажу майна-1 951060,48 грн. (а.с.69 т.1).

Завіреним звітом з таблиці обліку вихідної кореспонденції ДП «СЕТАМ» від 11 липня 2016 року під №3007 підтверджено направлення зазначеного вище повідомлення на адресу позивача (а.с.70, т.2).

Окрім того, двічі на сайті Системи електронних торгів з реалізації арештованого майна публікувалося повідомлення про проведення торгів з реалізації іпотечного майна належного позивачу: 01 липня 2016 року та 06 вересня 2016 року, також у газетах ««Варианты» та «Aviso», відповідно 11 липня 2016 року у випуску № 24 (822) та12 липня 2016 року у випуску №26 (747), а також 12 вересня 2016 року у випуску №33 (831) газети «Варианты» та 13 вересня 2016 року у випуску №35 (756) газети «Aviso» були опубліковані оголошення про проведення торгів з реалізації предмета іпотеки (а.с. 167-171, 172-175, том 1).

Доводи позивача про те, що організатор торгів порушив вимоги чинного законодавства, опублікувавши інформації про проведення електронних торгів в газетах «Варианты» та «Aviso», а не розповсюдив цю інформацію засобом масової інформації м.Нікополь, зокрема у Нікопольській газеті «Сила», колегія суддів вважає надуманими.

Так, відповідно до п.5 ч.1 ст.12 Закону України «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні», у заяві про державну реєстрацію друкованого засобу масової інформації повинні бути вказані, зокрема, сфера розповсюдження (місцева, регіональна, загальнодержавна, зарубіжна).

Відповідно підпункту 5 пункту 2.2 глави 2 Положення про державну реєстрацію друкованих засобів масової інформації, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 21.02.2006 за №12/5 - місцевою сферою розповсюдження є сфера у межах Автономної Республіки Крим, однієї області, обласного центру, одного міста, району, окремих населених пунктів, а також підприємств, установ, організацій.

Аналіз вищезазначених норм закону вказує на те, що місцевим друкованим засобом масової інформації може бути газета, сферою розповсюдження якої є область України.

Як встановлено судом сфера розповсюдження газет «Варианты» та Aviso» - місцева, категорія читачів - населення Дніпропетровської області, що підтверджено свідоцтвами про державну реєстрацію цих газет, відповідно Серії ДП № 1155 (газета «Варіанти) та Серії ДП № 1397-132 Р (газета Aviso» ) (а.с.165-166, том 1).

Іпотечне майно знаходиться у м.Нікополь, розташованому у Дніпропетровській області, тому сфера розповсюдження газет «Варианты» та Aviso» охоплює всю Дніпропетровську область, а не тільки м.Дніпро та Дніпропетровський район, як вважає позивач.

Доводи апелянта про те, що суд, задовольнивши клопотання позивача щодо запиту до Нікопольського ЦПЗ №6 про розповсюдження газет «Варіанти» та «Авізо» в м.Нікополь, у тому числі і через поштові відділення, так і не витребував зазначеної інформації, не відповідають дійсності, так як спростовуються матеріалами справи.

Так, на а.с.12 та 31, т.2, дійсно є запит на який посилається позивач, а на а.с.32, т.2 наявна відповідь на запит суду начальника ЦПЗ №6, ОСОБА_4 за вихідним №08-118 від 23.03.2018, в якому, зазначено, що перевірити надходження газет «Варіанти» та «Авізо» за 2016 рік немає можливості, оскільки строк зберігання документів становить один рік.

Твердження позивача, що судом не надано оцінки поясненню Відповідача - 1 про неможливість публікації інформації про призначення електронних торгів в Нікопольській місцевій газеті «Сила», яка належить відповідачу 3 - ОСОБА_1 , колегія суддів не сприймає, оскільки ДП «СЕТАМ» розміщує повідомлення про продаж предмету іпотеки у місцевих засобах масової інформації, з якими у нього укладено договори про розміщення інформаційних матеріалів. Як встановлено судом з газетою «Сила», засновником якої є відповідач ОСОБА_1 такого договору не було укладено, оскільки потреби у цьому не було, так як повідомлення про продаж арештованого майна позивача було розміщено у місцевих засобах масової інформації - газетах «Варіанти» та «Авізо», що повністю відповідає вимогам закону.

Доводи апелянта про те, що судом не проаналізовано та не надано оцінки матеріальних збитків завданих ТОВ «Мода і Ми», внаслідок прямого і навмисного порушення відповідачами -1 і 3 вимог чинного законодавства, штучного відокремлення від участі у торгах всіх зацікавлених учасників-покупців з Нікопольського регіону і самого міста Нікополя, що призвело до суттєвого зменшення вартості реалізованого майна, колегія суддів вважає необґрунтованими.

З позовної заяви, апеляційної скарги, пояснень позивача по суті справи, вбачається, що він обізнаний щодо процедури проведення електронних торгів, а отже, будучи зацікавленим у реалізації свого майна за більшою ціною, мав можливість самостійно слідити за інформацією щодо реалізації належного йому майна, яка, як вже неодноразово зазначалось, двічі розміщалася на сайті Системи електронних торгів з реалізації арештованого майна ДП «СЕТАМ» та друкувалася у місцевих газетах «Варианты» та Aviso».

Отже, як вірно встановив суд першої інстанції, Державним підприємством «Сетам» було дотримано всі вимоги чинного законодавства під час проведення електронних торгів з реалізації спірного майна.

Колегія суддів вважає, що наявні в матеріалах справи докази та встановлені в ході судового розгляду обставини, свідчать про відсутність правових підстав вважати, що права позивача були порушені.

Висновок суду першої інстанції про те, що позивачем не надано суду належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів того, що при проведенні електронних торгів відбулось порушення вимог Закону та Порядку організатором електронних торгів, ці порушення вплинули на результати торгів і права та законні інтереси позивача порушені, колегія суддів вважає законним і обґрунтованим.

Доводи апеляційної скарги, які є аналогічними викладеним у позовній заяві та поясненнях, аргументована відповідь і оцінка яким надана судом першої інстанції, не дають підстав колегії суддів для висновку, що оскаржене судове рішення ухвалено із порушенням норм матеріального і процесуального права, а зводяться до переоцінки доказів і незгоди з висновками суду по їх оцінці, та особистого тлумачення апелянтом норм процесуального закону.

Підстав для скасування ухваленого у справі судового рішення та задоволення поданої апеляційної скарги, виходячи з меж її доводів, апеляційний суд не вбачає, оскільки ці доводи правильності зробленого судом першої інстанції висновку не спростовують.

Отже, на підставі викладеного, колегія суддів вважає, що з урахуванням положень ст.375 ЦПК України, апеляційну скаргу позивача слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, як таке, що постановлено з додержанням норм матеріального і процесуального права .

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-383 ЦПК України, Дніпровський апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Мода і Ми", залишити без задоволення.

Рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 жовтня 2018 року, залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст судового рішення складено 14 червня 2019 року.

Головуючий:

Судді: