Ухвала

24 червня 2019 року

м. Київ

справа № 689/140/16-ц

провадження № 61-11213 ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Кривцової Г. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шустіна Лариса Олександрівна на рішення Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 31 січня 2017 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 08 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , Скаржинецької сільської ради Ярмолинецького району Хмельницької області про визнання права власності на спадкове майно та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Скаржинецької сільської ради Ярмолинецького району Хмельницької області про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 31 січня 2017 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 08 травня 2019 року у вказаній вище справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду, оскільки у порушення вимог пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК Україниу касаційній скарзі не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта ОСОБА_1 та адресу електронної пошти, за наявності.

За таких обставин, відповідно до вимог частини четвертої статті 392 ЦПК України, заявнику необхідно надати касаційну скаргу (у новій редакції), копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Також, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Розміри ставок судового збору визначено частиною другою статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день звернення до суду з цим позовом).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Враховуючи, що позов майнового характеру, заявник за подання касаційної скарги має сплатити судовий збір у розмірі від 1 102,40 грн до 13 780,00 грн, оскільки ізподаної касаційної скарги та копії оскаржуваних судових рішень не вбачається ціни позову станом на день його подання щодо вимог майнового характеру (про визнання права власності на Ѕ частку будинку), тому неможливо встановити розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви, у зв`язку з чим заявник при сплаті судового збору має підтвердити відповідність такої сплати належними доказами (позовна заява з визначеною ціною позову).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печер. р-ні/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: 6007, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документи, що підтверджують його сплату.

Разом з тим, заявник просить звільнити її від сплати судового збору за подання касаційної скарги (або зменшити розмір цієї сплати, або відстрочити чи розстрочити сплату судового збору) до ухвалення судового рішення у справі, з посиланням на те, що має скрутне матеріальне становище.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Дослідивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, суд дійшов висновку, що клопотання про зменшення розміру належних до сплати судових витрат та їх відстрочення судом касаційної інстанції буде розглянуто після усунення вказаних недоліків, оскільки суд позбавлений можливостівстановити розмір судового збору.

При цьому, заявнику необхідно надати докази, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за 2018 рік та надати докази про відсутність інших джерел доходів або пенсії.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шустіна Лариса Олександрівна на рішення Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 31 січня 2017 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 08 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , Скаржинецькоїсільської ради Ярмолинецького району Хмельницької області про визнання права власності на спадкове майно та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Скаржинецької сільської ради Ярмолинецького району Хмельницької області про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 23 липня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.В.Кривцова