САМАРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Справа № 206/2442/19
УХВАЛА

17 травня 2019 року у місті Дніпрі суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Сухоруков А.О., перевіривши матеріали позовної заяви перевіривши матеріали позовної заяви АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ

03.05.2019 року через сервіс «Електронного суду» надійшла позовна заява перевіривши матеріали позовної заяви АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, підписана електронним цифровим підписом представника позивача Савіхіною Анастасією Миколаївною . Позовна заява була сформована в системі «Електронний суд» 02.05.2019 року.

В той же час, з рахуванням обставин подання даної позовної заяви до Самарського районного суду м. Дніпропетровська, суддя має зазначити наступне.

Частинами 1, 2, 4, 13 ч. 14 ЦПК України передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

Відповідно до п.п. 15.15) п. 15 ч. 1 Перехідних положень ЦПК України єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі, що відповідає п.п. 15.1) п. 15 ч. 1 Перехідних положень ЦПК України.

Так, 01.12.2018 в газеті «Голос України» було опубліковано оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Також вказано, що дослідна експлуатація системи розпочинається з 01.03.2019 у складі наступних підсистем (модулів): Єдиний контакт-центр судової влади України; Єдина підсистема управління фінансово-господарськими процесами; Офіційна електронна адреса (Електронний кабінет); Офіційний веб-портал «Судова влада України»; Єдиний державний реєстр судових рішень; Підсистема «Електронний суд»; Модуль «Автоматизований розподіл»; Модуль «Судова статистика». З 01.01.2019 підсистема ЄСІТС функціонує в тестовому режимі.

Проте, 1 березня 2019 року, в газеті "Голос України" (№ 42 (7048)від 01.03.2019) опубліковано повідомлення про відкликання ДСА України оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№ 229 (6984) від 01.12.2018) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Таким чином, після публікації цього оголошення зміни, передбачені Законом України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", пов`язані з початком функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), не набувають чинності.

Так, дійсно в судах використовується тестова експлуатація вказаних підсистем та модулів ЄСІТС, підключення до яких здійснюється поступово, згідно з окремими наказами ДСА України.

Так, відповідно до наказу Державної судової адміністрації України (ДСАУ) 23.03.2017 № 367, систему «Електронний суд» запустили у Київському апеляційному адміністративному суді, Апеляційному суді Одеської області, Київському районному суді міста Одеси, Одеському апеляційному господарському суді, господарському суді Одеської області, Вінницькому апеляційному адміністративному суді, Вінницькому окружному адміністративному суді, Донецькому апеляційному адміністративному суді, Голосіївському, Дарницькому, Деснянському, Дніпровському, Оболонському, Печерському, Подільському, Святошинському, Солом`янському, Шевченківському районних судах міста Києва.

31.05.2018 Державною судовою адміністрацією України прийнято наказ, яким визначено пілотними всі 10 місцевих загальних судів міста Києва. Відповідальні працівники цих судів напередодні пройшли необхідний інструктаж та навчання з питань застосування сервісу «Електронного суду».

Правові підставі та порядок використання відповідної підсистеми на перехідний період (до впровадження ЄСІТС) визначено Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим в редакції рішення Ради суддів України від 12.04.2018 № 16.

В той же час, Самарський районний суд м. Дніпропетровська станом на 03.05.2019р. не віднесено до пілотних судів, однак, така система підключена до Самарського районного суду м. Дніпропетровська відповідно до наказу ДСА України 02.07.2018 № 339, що і стало передумовою для реєстрації вказаної заяви, в той же час, підстави для використання сервісу «Електронного суду» у Самарського районного суду м. Дніпропетровська відсутні.

Між тим, порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов, зокрема ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, у порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються.

Суд звертає увагу, що позивачем, у відповідності до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві повинно бути зазначено обґрунтований розрахунок, тобто такий, що містить обчислення, порядок нарахування сум (множення, додавання, нарахування процентів та інше) та підстави такого нарахування, передбачені законом або умовами угоди.

Між тим, приєднавши до позовної заяви в якості самостійного додатку документ під назвою «розрахунок заборгованості», замість зазначення саме обґрунтованого розрахунку у позовній заяві, представником позивача складено та підписано позовну заяву, яка не відповідає вимогам щодо змісту позовної заяви. Суд, також звертає увагу, що згідно вимог ст. 177 ЦПК України, необхідно зробити висновок, що до позовної заяви позивачем мають бути долучені клопотання, заяви, документи, що підтверджують докази сплати/звільнення від судового збору, документи, що підтверджують повноваження представника позивача, а також, докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Однак, долучений до позовної заяви документ під назвою «розрахунок заборгованості» є лише відображенням набору цифр і не може вважатись ОБГРУНТОВАНИМ РОЗРАХУНКОМ, та не може слугувати доказом розміру грошових вимог позивача до відповідача.

Крім того, у порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви не долучено документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Як вбачається із позовної заяви до додатків долучених до неї, на підтвердження сплати судового збору представником позивача долучено платіжне доручення. Між тим, вказаний документ не є належним підтвердженням сплати судового збору з огляду на наступне.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення, що відповідає пункту 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління НБУ від 21.01.2004 № 22 (додаток № 2 до постанови).

Так відповідні документи (платіжні документи) мають подаватись до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору. Вказаний висновок суду, також, кореспондується із роз`ясненнями наданими у п. 26 Постанови від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах». Як вбачається безпосередньо із долученого представником позивача платіжного доручення, останнє в порушення зазначених вище приписів не містить підпису, штампу/печатки банку, а тому, не може бути визнане судом належним доказом сплати судового збору.

Крім того, ч. 2 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

В той же час, враховуючи, що позовна заява підписана електронним цифровим підписом представника позивача, суддя враховуючи обставини викладені вище (щодо відсутності підстав для використання сервісу «Електронного суду»), вважає, що позивач, також, крім недоліків визначених відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України, повинен надати суду позовну заяву підписану позивачем у паперовому вигляді, та додатково роз`яснити, що заява повертається у випадку її не підписання - п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Крім вищевикладеного, відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивачем не долучено до позовної заяви її копії доданих документів для відповідача.

Крім того, позивач не підтвердив відповідність копій письмових доказів оригіналу, які знаходяться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення відповідно до п. 5 ст. 95 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В свою чергу, суддя звертає увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи викладене суддя приходить до висновку, що позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, що відповідає вимогам ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачу строк 2 дні з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме:

1)надати суду належний доказ сплати судового збору;

2)зазначити у позовній заяві обґрунтований розрахунок сум, що стягуються;

3)підписати позовну заяву, відповідно до вимог чинного законодавства;

4)долучити до позовної заяви її копії та копії документів для відповідача.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://sm.dp.court.gov.ua.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя А.О. Сухоруков