Справа № 405/102/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2019 року м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого-судді: Драного В.В.

при секретарі: Дерев`янко А.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Подільського відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про звільнення майна з-під арешту,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Поділського ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області про звільнення майна з-під арешту. В обґрунтування позову вказала, що вона оформляє спадщину, що відкрилася після смерт 15.08.2016 року її чоловіка ОСОБА_2 , який був власником домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . В квітні 2018 року позивач звернулася до нотаріуса, який повідомив їй, що на вказане майно накладено арешт, а саме постановою ДВС Ленінського району м. Кіровограда від 21.10.2002 року № 5322/4. З метою зняття арешту позивач звернулася до Подільського ВДВС м. Кропивницький, який у своїй відповіді повідомив, що виконавчі документи, за яким боржником є її чоловік ОСОБА_2 у відділі не перебувають. Причини та обставини накладення цього арешту позивачу невідомі, оскільки документи з цього питання знищені по закіннчю терміну зберігання. Вказала, що підстави існування вказаного обтяження відсутні. Зазаначила, що у зв`язку з цим, позивач позбавлена можливості вільно розпоряджатися своїм майном. За таких обставин, просить звільнити з-під арешту будинок за адесою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 15.02.2019 року відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін.

Позивач ОСОБА_1 подала у судове засідання заяву від 22.03.2019 року, з якої вбачаться, що вона позовні вимоги підтримує в повному обсязі, з підстав, викладених у позовній заяві, просить їх задовольнити та розглядати справу без її участі.

Представник відповідача 21.03.2019 року подала до суду клопотання, в якому просить вирішити питання про зняття арешту з майна на розсуд суду. Правом на подання відзиву не скористалася.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

За таких обставин, суд вирішує справу на підставі наявних матеріалів та доказів.

Дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази по справі у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яка змінила прізвище на ОСОБА_4 , було укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 , виданим 11.10.1975 року Відділом запису актів громадянського стану Кіровоградської міської ради депутатів трудящих (а.с. 9).

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 16.08.2016 року Кіровоградським міським відділом державної реєстрації смерті ГТУЮ у Кіровградській області (а.с. 5).

Згідно свідоцтва про право власності на будівлю від 10.12.1986 року, виданим Відділом комунального господарства виконавчого комітету Ленінської районної ради народних депутатів на підставі рішення Кіровоградського міськвиконкому від 20.10.1983 року № 1122, ОСОБА_2 є власником домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 8).

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 12.12.2018 року № 491101402 накладено обтяження, а саме, арешт, реєстраційний номер обтяження 8027590, зареєстровано 06.10.2008 реєстратором: Державний нотаріальний архів в Кіровоградській області, підстава обтяження постанова 5322/4 від 21.10.2002, Державна виконавча служба Ленінського району, Шеремет, об`єкт обтяження: будинок, жилий будинок, адреса: АДРЕСА_1 , власник ОСОБА_2 (а.с. 6).

Як вбачається з листа Подільського ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області від 19.11.2018 року № 38493/13-20-18/з виконавчі провадження, за якими боржником є ОСОБА_2 , на виконанні у відділі не перебувають. Стосовно зняття арешту та заборони відчуження будинку АДРЕСА_1 , що були накладені на підставі постанови 5322/4 від 21.10.2002 року Державною виконавчою службою Ленінського району, то відповідно до п. 9.9 Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 25.12.2008 року № 2274/5, строк зберігання завершених виконавчих проваджень, преданих на зберігання, становить 3 роки, крім виконавчих проваджень, завершених за постановами про накладення адміністративного стягнення, строк зберігання яких 1 рік. Тому, підстави винесення постанови про арешт майна боржника ОСОБА_2 та оголошення заборони на його відчуження встановити неможливо (а.с. 7).

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Як випливає з п. 4.17 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, якщо на спадкове майно накладено арешт судовим чи слідчими органами, видача свідоцтва про право на спадщину затримується до зняття арешту. Тому, дія арешту на вказаний будинок та внесення відомостей про його обтяження до Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна порушує права позивача як спадкоємця будинку, оскільки виконавче провадження, в рамках якого накладено арешт, на виконанні у Подільському ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області не перебуває, а відповідні арешт та заборона не зняті, що перешкоджає позивачу отримати свідоцтво про право на спадщину.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, може бути припинення дії, яка порушує право. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України від 15.03.2013 року у справі №6-26цс13, вимоги особи, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту.

Частиною 1 ст. 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що у разі закінчення виконавчого провадження (крім офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження.

Частиною 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено виключний перелік підстав для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини, а саме: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону.

При цьому, ч. 5 ст. 59 цього Закону встановлює, що у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Враховуючи встановлені судом обставини, беручи до уваги, що на виконанні у Подільському ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області виконавчі провадження, за якими боржником є ОСОБА_2 , не перебувають, підстави для накладення арешту на спірне майно відсутні, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Крім того, оскільки позивач звільнена від сплати судового збору на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати слід віднести за рахунок держави.

На підставі викладеного, відповідно до ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», керуючись ст.ст. 77-80, 81, 95, 133, 141, 235, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Подільського відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про звільнення майна з-під арешту - задовольнити.

Звільнити з-під арешту, накладеного Постановою 5322/4 від 21.10.2002 року Ленінського ВДВС, який зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за № 8027590, будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

Судові витрати віднести за рахунок держави.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його оголошення до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда В.В. Драний