РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/4037/18

пр. № 2/759/1049/19

06 лютого 2019 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді: Шум Л.М.

за участю секретаря: Прокопенко Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів, суд,-, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 у березні 2018 р. звернувся з позовом до суду, в якому просить змінити розмір аліментів, встановлених рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.11.2011 року, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 на 1/8 частину всіх видів заробітку (доходу), щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення донькою повноліття.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що рішенням Овруцького районного суду Житомирської області від 26.05.2017 року з нього на користь ОСОБА_4 стягнуто аліменти на утримання сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 1/4 частини його заробітку та, оскільки рішенням Києво-Святошинського районного суду м. Києва від 24.11.2011 року також стягуються з нього аліменти на утримання дочки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 р. в розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку, має місце стягнення аліментів по двом виконавчим листам в сукупному розмірі 1/2 частина його доходу.

А тому, позивач вважає, що розмір аліментів за рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.11.2011 року повинен бути зменшеним з ј частини до 1/8 частини.

Ухвалою суду від 25.04.2018 р. відкрито провадження у справі.

13.08.2019 р. до суду надійшов відзив на позову в якому представник відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_6 просив у позові відмовити в повному обсязі, посилаючись на те, що під час розгляду Києво-Святошинським районним судом Київської області позов про стягнення з позивача аліментів саме в розмірі ј від всіх видів його заробітку, останній не заперечував проти задоволення позову. Також, отримавши рішення Овруцького районного суду Житомирської області від 26.05.2017 року, позивач ОСОБА_1 його не оскаржував, таким чином визнавши загальний розмір стягнутих з нього аліментів по двом виконавчим ластам. Також представник відповідачки вказує, що позивач ОСОБА_1 звертався до Овруцького районного суду Житомирської області про зміну присуджених судом аліментів, проте, рішенням суду від 25.06.2018 р. у позові ОСОБА_1 відмовлено (ас. 19-22).

Судом підготовче засіданні проведено, завершено та розпочато розгляд справи по суті.

В судове засідання сторони не з'явились, подали заяви в яких просили розглянути справу за їх відсутності, позивач позов підтримав, відповідачка просила у позові відмовити (ас. 45,47).

Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Встановлено, що рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24.11.2011 року, з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 стягнуто аліменти на утримання доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі ј частину всіх видів заробітку (доходу), щомісячно, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття.

Також, на підставі рішення Овруцького районного суду Житомирської області від 26.05.2017 року з позивача на користь відповідачки стягуються аліменти на утримання сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 1/4 частини його заробітку (доходу), щомісячно до досягнення дитиною повноліття.

Згідно ст. 180 СК України передбачено, що батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров'я та матеріальне становище дитини; стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.

Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Згідно з роз'ясненнями, викладеними у п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів", вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров'я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.

Відповідно до положень ч. ч. 1-2 ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування. Із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості: у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю, відшкодування шкоди у зв'язку із втратою годувальника та збитків чи шкоди, заподіяних злочином, - п'ятдесят відсотків; за всіма іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - двадцять відсотків.

Крім того, згідно ч. 3 ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження» загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати не може перевищувати п'ятдесят відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі в разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати в разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати сімдесяти відсотків.

Наведені норми не є вказівкою суду для визначення розміру аліментів (його зменшення), а лише визначають межі стягнення аліментного платежу під час кожної виплати заробітної плати платнику аліментів державним виконавцем.

Стягнення ж загальної суми за виконавчим документом здійснюється до виконання рішення суду у повному обсязі.

В свою чергу, Сімейним кодексом України не визначено максимального розміру аліментів.

Частина перша статті 192 СК України передбачає, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров'я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно довідки, наданої позивачем ОСОБА_1, він працює в ГУ Національної поліції у м. Києві на посаді поліцейський (інспектор) особливого призначення, його заробітна плата становить 9659,54 грн., тобто дохід є стабільним (ас. 8).

Суд, зазначає, що після сплати позивачем аліментів залишається певна сума коштів, яку він може використовувати на власний розсуд за відсутності обов'язку утримувати інших осіб.

В матеріалах справи відсутні докази зміни матеріального чи сімейного стану сторін або погіршення стану здоров'я позивача.

Судом встановлено, що рішенням Овруцького районного суду Житомирської області від 25.06.2018 р. у задоволенні позову ОСОБА_1 про зміну присуджених Овруцьким районним судом Житомирської області від 26.05.2017 р. аліментів - відмовлено.

Постановою Апеляційного суду Житомирської області від 14.08.2018 р. рішення Овруцького районного суду Житомирської області від 25.06.2017 р. залишено без змін.

Відповідно до ч. 3 ст.12, ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.ч. 1,2 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно ч. 1 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно ч. 1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Враховуючи вищевикладене та встановлені судом обставини, суд приходить до висновку про відсутність підстав для зменшення розміру аліментів, у зв'язку з чим відмовляє у задоволенні позову ОСОБА_1

Керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 88, 174, 209, 212, 214-215, 218 ЦПК України, на підставі ст.ст. 180, 182, 192 СК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів.

Суддя: