Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/3262/18
У Х В А Л А

18.02.2019 м. Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в складі: головуючий-суддя Рішко Г.І., секретар судового засідання Стрижак О.М., за участю представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2,

під час розгляду у відкритому підготовчому засіданні в залі суду м.Виноградів цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_3, інтереси якої представляє адвокат ОСОБА_1, до Виноградівської міської ради про визнання права на земельну ділянку,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_3 звернулася в суд із позовом до Виноградівської міської ради про визнання права на земельну ділянку.

Керівником Берегівської місцевої прокуратури, в порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру", ст.ст.56, 57 ЦПК України, подано до суду письмове клопотання про залучення до участі в розгляді даної справи прокурора Виноградівського відділу Берегівської місцевої прокуратури ОСОБА_4

В підготовчому засіданні представник позивача висловила свою думку про необгрунтованість заявленого клопотання, вважає його безпідставним.

Представник відповідача не заперечила відносно заявленого клопотання про вступ у розгляд справи прокурора Виноградівського відділу Берегівської місцевої прокуратури.

Заслухавши сторони, дослідивши доводи заявленого клопотання та матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами цивільного розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (KOROLEV v. RUSSIA (no. 2), № 5447/03, § 33, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року; MENCHINSKAYA v. RUSSIA, № 42454/02, § 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року).

Відповідно до пункту 3 частини першої ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року).

Пункт третій частини першої статті 131-1 Конституції України передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках. Тому необхідно з'ясувати, що мається на увазі під "виключним випадком" і чи є таким випадком ситуація у конкретній справі.

Насамперед, випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави". "Інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необгрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

У рекомендаціях Парламентської ОСОБА_5 Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені та ефективні органи.

Аналіз частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох "виключних" випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

При цьому захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурором у клопотанні не обґрунтовано наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в особі Виноградівської міської ради, оскільки до клопотання не надано доказів щодо нездійснення або неналежним чином здійснення вказаним органом відповідних повноважень, віднесених до його компетенції.

Зазначене вище узгоджується з усталеними правовими висновками Верховного Суду, зокрема в постанові Касаційного господарського суду від 06.02.2019 у справі № 927/246/18.

На підставі вище наведеного, суд приходить до висновку, що клопотання керівника Берегівської місцевої прокуратури про залучення до участі у розгляді даної справи прокурора Виноградівського відділу Берегівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 до задоволення не підлягає.

Керуючись ст.ст.56, 57, 259 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання керівника Берегівської місцевої прокуратури про залучення до участі прокурора Виноградівського відділу Берегівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 в розгляді цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_3, інтереси якої представляє адвокат ОСОБА_1, до Виноградівської міської ради про визнання права на земельну ділянку - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_6