справа № 208/3376/17
№ провадження 2/208/506/18
03 січня 2019 р. м. Кам'янське
Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді - Івченко Т.П.,
за участю:
секретаря судового засідання - Корнієнко К.Є.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Заводського районного суду м. Дніпродзержинська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 Спілки «Всеукраїнське народне кредитне товариство» до ОСОБА_2 «про відшкодування збитків за прострочку грошового зобовязання», -
22.06.2017 року до провадження Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшов цивільний позов ОСОБА_1 Спілки «Всеукраїнське народне кредитне товариство» до ОСОБА_2 «про відшкодування збитків за прострочку грошового зобовязання».
Ухвалою Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 11.042018 року відкрито провадження по цивільній справі за даним позовом.
15.12.2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.
Відповідно до п. 9 Перехідних положень ЦПК України, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Виклад позиції позивача:
Крім того до судового засідання надано заяву про розгляд справи у його відсутність з підтриманням позову у повному обсязі.
Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, згідно з вимогами ст.130 ЦПК України, про причини неявки суду не повідомив, судова повістка - виклик направлена відповідачеві на останню відому суду адресу і в силу ст.131 ЦПК України вважається доставленою, на підставі ст. 223 ЦПК України суд вважає причини неявки відповідача неповажними; є достатньо матеріалів про права та відносини сторін, потрібність дачі особистих пояснень відповідачем відсутня, що дозволило суду за згодою позивача, згідно вимог ст. 280 ЦПК України, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи, що дозволило суду вважати за необхідне визнати його неявку з неповажних причин, провести заочний розгляд справи, розглянути справу на підставі наявних у справі доказів.
В зв'язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України.
Фактичні обставини, встановлені судом:
Згідно рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 06.03.2014 року, позовні вимоги ОСОБА_1 Спілки «Всеукраїнське народне кредитне товариство» до ОСОБА_2 «про стягнення заборгованості по кредиту», - задоволені.
22.06.2017 року до провадження Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшов цивільний позов ОСОБА_1 Спілки «Всеукраїнське народне кредитне товариство» до ОСОБА_2 «про відшкодування збитків за прострочку грошового зобовязання».
Згідно зі ст.223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
В зв'язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України.
Під предметом спору розуміється обєкт спірних правовідносин, тобто благо, щодо якого виникає спір між позивачем та відповідачем.
Предметом доказування це коло обставин, які належить установити по конкретній справі і які необхідні для правильного вирішення по суті, тобто ухвалення законного та обґрунтованого рішення.
Обєктом цивільних правовідносин є матеріальні та нематеріальні блага, з приводу яких виникають цивільні правовідносини.
Відповідно до вимог ч.1 ст.177 ЦК України, об'єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші та цінні папери, інше майно, майнові права, результати робіт, послуги, результати інтелектуальної, творчої діяльності, інформація, а також інші матеріальні і нематеріальні блага.
Коло правовідносин, які можуть викликати щодо того чи іншого обєкту цивільних прав ЦК України не обмежено. Тобто учасники правовідносин можуть вступати у будь-які правовідносини щодо певного обєкту цивільних правовідносин, не заборонені і не обмежені законом. Зміст таких правовідносин є досить широким та становить усі права та обвязки їх учасників, визначені договором та законодавством.
Відповідно до вимог ч. 1 ст.610 ЦК України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
Коментована стаття надає визначення порушення зобов'язання, яке буває двох видів. По-перше, це невиконання зобов'язання. Про невиконання зобов'язання можна говорити, якщо його сторони взагалі не виконують дій, що складають зміст зобов'язання. Тобто не передають річ, не виконують роботи, не надають послуги, не сплачують гроші тощо, або продовжують виконувати дії, від яких вони відповідно до зобов'язання мають утримуватися (наприклад, боржник відмовляється сплатити вартість речі кредиторові або використовує річ, передану кредитором в оренду не за її призначенням, тощо). Другим випадком порушення зобов'язання є його неналежне виконання. Неналежне виконання визначається коментованою статтею як порушення умов, визначених змістом зобов'язання. Поняття належного виконання зобов'язання надається ст. 526 ЦК. В разі невідповідності виконання зобов'язання критеріям належності, можна говорити про неналежне виконання, а отже порушення зобов'язання.
Відповідно до ст.6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обовязків цивільного характеру.
Статтею 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов'язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Принцип забезпеченості кредиту означає наявність для захисту своїх інтересів, недопустимість збитків від неповернення боргу із-за неплатоспроможності боржника. Кредит видається також на принципі повернення, строковості та платності, що означає, що кредит може бути повернутий Позичальником у встановлений в кредитному договорі строк з відповідною сплатою за його користування, тобто сплатою відсотків.
Відповідно до ст.18 ЦПК України, обовязковість судового рішення, що набрали законної сили, обов'язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом. Обов'язковість судового рішення не позбавляє осіб, які не брали участі у справі, можливості звернутися до суду, якщо ухваленим судовим рішенням вирішено питання про їхні права, свободи чи інтереси.
Як встановлено в судовому засіданні, згідно рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 06.03.2014 року, позовні вимоги ОСОБА_1 Спілки «Всеукраїнське народне кредитне товариство» до ОСОБА_2 «про стягнення заборгованості по кредиту», - задоволені.
Згідно зі ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобовязання, на вимогу кредитора зобовязаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3 % річних від простроченої суми, якщо інший розмір відсотків не встановлений договором або законом.
Відповідно до умов договору, боржник зобовязується в порядку та на умовах, що визначені договором повертати кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати неустойки та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені Договором.
ОСОБА_2 порушує строки повернення заборгованості за кредитом, та строки сплати нарахованих відсотків, таким чином порушення строків повернення кредиту за договором та відсотків за його користування є істотним порушенням договору.
Відповідно до ст.137 ЦПК України, до витрат, повязаних з розглядом судової справи, належать витрати, повязані з наданням правової допомоги, які позивач просив стягнути з відповідача на свою користь у розмірі 500,00 гривень, суд вважає необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 500,00 гривень.
Крім цього, на підставі ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 1600,00 гривень.
На підстав вищевикладеного, керуючись ст.ст. 11, 202, 257, 258, 267, 626, 638, 526, 530, 533, 553, 554, 1050, 1054, 1055 ЦК України, суд-
Позовні вимоги ОСОБА_1 Спілки «Всеукраїнське народне кредитне товариство» до ОСОБА_2 «про відшкодування збитків за прострочку грошового зобовязання», - задовольнити повністю.
- 1600 (одна тисяча шістсот) гривень 00 копійок - витрати по сплаті судового збору;
- 500 (пятсот) гривень 00 копійок - правова допомога.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2.
Суддя Івченко Т. П.