ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2019 року

м. Харків

справа № 626/2055/18

провадження №22-ц/818/3412/19

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Тичкової О.Ю.,

суддів - Котелевець А.В., Піддубного Р.М.,

за участю секретаря судового засідання Сидорчук М.О.,

сторони справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Красноградського районного суду Харківської області, ухвалене 3 травня 2019 року о 10 годині 36 хвилин у складі судді Рибальченко І.Г.,

УСТАНОВИВ:

У вересні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, у якому просив визначити йому додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті його тітки ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла тітка позивача ОСОБА_4 . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй на праві власності майно, в тому числі і на дві земельні ділянки площею 5,3545 га кожна, що розташовані на території Попівської сільської ради Красноградського району Харківської області. Земельні ділянки ОСОБА_4 заповіла позивачу, про що був складений нотаріально посвідчений заповіт від 06 грудня 2017 року. В установлений законом термін позивач до нотаріальної контори після смерті спадкодавця із заявою про прийняття спадщини не звернувся. Про існування заповіту йому стало відомо в серпні 2018 року від батька ОСОБА_5 . Останній повідомив позивача, що отримав від приватного нотаріуса Момот С.В. лист, у якому було зазначено про складений заповіт. В той час він перебував за кордоном, а саме в м. Варшава, Польща, де працював і не міг приїхати до м. Красноград Харківської області. 17 вересня 2018 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Момот С.В. із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті тітки ОСОБА_4 , але отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Також від нотаріуса йому стало відомо, що відповідач, чоловік тітки, ОСОБА_2 , звернувся до нотаріуса у лютому 2018 року з заявою про прийняття спадщини за законом і що за його письмової згоди він може подати заяву про прийняття спадщини за заповітом. Відразу після отримання даної інформації він звернувся до відповідача, який надав йому заповіт, але своєї згоди на подання ним заяви не надав, а тому він змушений звернутися з даним позовом до суду. Вважає, що пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважної причини внаслідок перебування за межами України.

Рішенням Красноградського районного суду Харківської області від 03 травня 2019 року в задоволені позову ОСОБА_1 відмовлено.

Судове рішення мотивоване тим, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами поважних причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини. Доказів, які б підтверджували наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкодили позивачу вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини не надано. Отже, позивач не був позбавлений права на подачу заяви про прийняття спадщини особисто або через засоби поштового зв`язку у строки визначені законом.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить рішення скасувати, ухвалити нове рішення, яким його позовні вимоги задовольнити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не взяв до уваги Постанову Верховного Суду від 23.08.2017, де зазначено, що необізнаність спадкоємця про існування заповіту є поважною причиною для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Про існування заповіту позивачу стало відомо лише у серпні 2018 року, коли його батько отримав листа від приватного нотаріуса Момот С.В., який був обізнаний про заповіт і зазначена адреса спадкоємця ОСОБА_1 .

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, рішення суду залишити без змін, посилаючись на те, що позивач знав про наявність заповіту на його ім`я та мав достатньо часу для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки з 24.01.2018 до 03.02.2018, з 05.05.2018 року до 20.06.2018 перебував на Україні, але своїм правом не скористався.

Дослідивши наявні у справі докази, пояснення учасників справи, які з`явилися в судове засідання, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення в межах доводів апеляційної скарги, відзиву на неї, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 367 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Як установлено судовим розглядом і вбачається із матеріалів справи, згідно нотаріально посвідченого заповіту № 2124 від 6 грудня 2017 ОСОБА_4 заповіла на випадок своєї смерті належні їй земельні ділянки кадастровий номер :07:000:0134 та кадастровий номер :07:000:0135 по 5,3545 гектарів кожна ОСОБА_1 (а.с. 8).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла (а.с. 7).

Згідно наявної в матеріалах справи копії заповіту від 06.12.2017 та копії паспорту ОСОБА_6 позивач зі спадкодавцем на час її смерті не проживав та не був зареєстрований (а.с. 4).

Відповідач у справі, ОСОБА_2 , є чоловіком ОСОБА_4 , 21 лютого 2018 року звернувся до приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Момот Світлани Володимирівни із заявою про прийняття спадщини (а.с. 122). Була заведена спадкова справа № 22/2018 та відповідач отримав свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті дружини, що складається із Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 (а.с. 166).

ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса Момот С.В . із листом про бажання оформити спадщину після смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 171).

Статтею 1233 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України) визначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Згідно із статтею 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Обґрунтовуючи позов про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 ОСОБА_1 посилається на те, що про існування заповіту він дізнався лише у серпні 2018 року, після спливу шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Та одразу ж повідомив нотаріуса про бажання оформити свої спадкові права на земельні ділянки.

Відповідно до статті 63 Закону України № 3425-XII від 02.09.1993 «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі - Порядок), при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Як убачається із копії спадкової справи № 22/2018 18.04.2018 приватний нотаріус Момот С.В. направила за адресою місця реєстрації ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 лист № 215 / 01-16, яким повідомила про існування на його користь заповіту від ОСОБА_4 від 06.12.2017 (а.с. 154).

Згідно копії паспорту громадянина України для виїзду за кордон ОСОБА_1 з 04.02.2018 по 04.05.2018 перебував за кордоном (а.с. 6), дані отримання ним листа нотаріуса від 18.04.2018 року в матеріалах справи відсутні.

Повторно лист про наявність заповіту на його ім`я приватний нотаріус направила позивачу 03.08.2018 за № 518/01-16 (а.с. 170), і ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_1 повідомив про своє бажання прийняти спадщину після смерті ОСОБА_4 (а.с. 171).

Колегія суддів погоджується із доводами апеляційної скарги щодо того, що позивач до серпня 2018 року не був обізнаний про наявність на його ім`я заповіту від ОСОБА_4 . Посилання відповідача про можливість ОСОБА_1 дізнатися про заповіт раніше ніж до серпня 2018 року матеріалами справи не доведена.

Згідно з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, при вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно ураховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

За таких обставин, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга ОСОБА_3 , подана в інтересах ОСОБА_1 , підлягає задоволенню, а рішення суду - скасуванням з ухваленням нового судового рішення про задоволення позову.

Відповідно до ч.ч. 1,13 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Враховуючи обґрунтованість апеляційної скарги представника позивача, з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_8 підлягає стягненню 1 762 грн судового збору, сплаченого при подачі позовної заяви та апеляційної скарги (а.с. 1, 76).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 382 - 384 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , задовольнити.

Рішення Красноградського районного суду Харківської області від 03 травня 2019 року скасувати, ухвалити нову постанову.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці, після набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Красноград Красноградського району Харківської області.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1 762 гривні судового збору, сплаченого при подачі позовної заяви та апеляційної скарги.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 13 вересня 2019 року.

Головуючий О.Ю. Тичкова

Судді А.В. Котелевець

Р.М. Піддубний