Провадження №2/523/668/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"07" лютого 2019 р.Суворовський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Аліна С.С.

при секретарі - Вовкович І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

Встановив:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Одеської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, в якому просить визначити її додатковий строк 6 місяців для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її тітки - ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3

Обґрунтовує свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла рідна сестра її матері - ОСОБА_2

Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1.

Позивачка ОСОБА_1 вказує про те, що вона є спадкоємцем за заповітом після смерті тітки ОСОБА_2

Своєчасно звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_2, позивачка не змогла, у зв'язку з тим, що вона важко перенесла смерть своєї тітки та стан її здоров'я значно погіршився.

В судовому засіданні позивачка підтримала позовні вимоги, просила суд задовольнити позов у повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений судом належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

У зв'язку з викладеним, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача, який повідомлений належним чином про час і місце розгляду справи, так як у справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.2280-282 ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, про те, що позов є не обґрунтованим, є не доказаним, тому не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, про те, що відповідно до свідоцтва про народження НОМЕР_2, яке видано Ленінським ЗАГС м.Одеси, позивачка ОСОБА_1 (дівоче прізвище ОСОБА_1) є донькою ОСОБА_3 (а.с.12);

Відповідно до свідоцтва про народження НОМЕР_3, яке видано Голованевським рай бюро ЗАГС Кіровоградської області, батьками ОСОБА_3 (дівоче прізвище ОСОБА_3), ІНФОРМАЦІЯ_1 є ОСОБА_4 та ОСОБА_5(а.с.13);

Відповідно до свідоцтва про народження НОМЕР_4, яке видано Голованевським рай бюро ЗАГС Кіровоградської області, батьками ОСОБА_2 (дівоче прізвище ОСОБА_2), ІНФОРМАЦІЯ_2 є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.с.14);

Таким чином, судом встановлено про те, що позивачка ОСОБА_1 є рідною племінницею ОСОБА_2

13.10.1995 року, Восьмою Одеською державною нотаріальною конторою посвідчено заповіт, відповідно з яким ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповіла квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_1 (а.с.21);

ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_2 померла, про що Одеським міським Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції видано свідоцтво про смерть НОМЕР_5 від ІНФОРМАЦІЯ_5 ( а.с.6);

Відповідно до ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Із матеріалів справи вбачається про те, що після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1, яка належала ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності на житло, яке видано 17.08.1993 року Одеським ливарним заводом «Центроліт» (а.с.19);

Відповідно до копії паспорту громадянина України, який виданий на ім'я позивачки ОСОБА_1, 11.03.1998 року Суворовським РВ ОМУ УМВС України в Одеській області, вбачається про те, що позивачка зареєстрована у АДРЕСА_2 з 12.12.2003 року по теперішній час, за цією адресою постійно проживає ( а.с.7-10);

Відповідно до листа Суворовської державної нотаріальної контори у м.Одесі №264/01-16 від 07.11.2018 року, спадкова справа щодо майна померлої ОСОБА_2 держнотконторою не заводилася ( а.с.46);

Згідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого зона оголошується померлою, тобто часом відкриття спадщини є дата смерті - тітки позивачки -ІНФОРМАЦІЯ_3

Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, який в даному випадку закінчився 14.07.2018 року.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч. 1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа N 6-85цс12), від 04 листопада 2015 року (справа N 6-1486цс15) та від 14 вересня 2016 року (справа за N 6-1215цс16).

Судом встановлено про те, що позивачка ОСОБА_1 була обізнана про смерть тітки, причинами, на які вона посилається як на підставу для визначення їй додаткового строку, є те що вона важко перенесла смерть своєї тітки та стан її здоров'я значно погіршився. Суд не визнає поважними причини пропуску строку, тому, зазначені позивачкою причини не можуть бути визнані поважними, оскільки вказані факти не можуть слугувати об'єктивними перешкодами на вчинення дій для прийняття спадщини.

Суд розглянув справу в межах позовних вимог, створивши учасникам процесу усі необхідні умови для надання, витребування доказів, користуючись принципом змагальності сторін.

Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до правил ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Судом встановлено, про те, що позивачка ОСОБА_1 не надала суду доказів в обґрунтування позовних вимог.

Також, суд вважає, що позивачка не довела суду ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, тому враховуючи викладене позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.

При таких обставинах, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 4, 5, 13, 76-81, 133, 141, 265, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 392, 1217, 1261-1265, 1268, 1269, 1272 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_4, ІПН: НОМЕР_1, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2) до Одеської міської ради (, м.Одеса, вулиця Думська площа,1) про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - відмовити.

Копію заочного рішення направити сторонам по справі.

Рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Суворовський районний суд м.Одеси.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення складено та підписано 11.02.2019 року.

Суддя Аліна С.С.