Справа № 442/383/18
Провадження № 2-п/442/8/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2019 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

у складі:

головуючого судді - Хомика А.П.

з участю секретаря судового засідання - Лужецької С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дрогобичі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 22.02.2018 по цивільній справі № 442/383/18,за позовом ОСОБА_2, в інтересах якої згідно довіреності діє ОСОБА_3 до ОСОБА_1, третьої особи ОСОБА_4 про визначення часток у спільній сумісній власності, -

встановив:

29.01.2019 не погоджуючись з рішенням Дрогобицького міськрайонного суду від 22.02.2018 року відповідач ОСОБА_1 звернувся із заявою про перегляд вказаного заочного рішення у справі №442/383/18, в якій просить скасувати таке рішення. Вказує, що судом при винесенні оскаржуваного рішення неповно зясовано обставини, що мають значення для справи, а також те, що відповідач не був належним чином повідомлений про розгляд даної справи, оскільки був відсутній з кінця вересня 2017 по 3 березня 2018 року по місцю проживання, перебував у ОСОБА_5 на роботі.

Представник заявника ОСОБА_1 ОСОБА_6 заявлені вимоги підтримав, з підстав, що викладені у заяві. Просив скасувати заочне рішення. Доповнив, що відповідач не висловив свою позицію щодо позову, не скористався правом подачі зустрічного позову, оскільки здійснив ремонт у квартирі, а тому має право на збільшення своєї частки.

Представник позивача ОСОБА_7 заперечив щодо скасування заочного рішення, вважає його законним та обґрунтованим. Доповнив, що у разі поділу майна вважається, що частки співвласників є рівними. У матеріалах справі відсутні будь-які докази щодо домовленості між співвласниками про визначення інших часток у майні. Співвласник має право на збільшення своєї частки у разі покращення майна зі згоди інших співвласників. Така згода в матеріалах справи відсутня. Крім цього практикою Верховного Суду встановлено, що співвласник має право вимагати матеріальну компенсацію за покращення майна у разі відсутності згоди інших співвласників на таке покращення.

Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що заяву слід задоволити, виходячи з наступних міркувань.

Згідно із ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

22.02.2018 у справі №442/383/18 позов ОСОБА_2, в інтересах якої згідно довіреності діє ОСОБА_3 до ОСОБА_1, третьої особи ОСОБА_4 про визначення часток у спільній сумісній власності - задоволено. Визначено, що розмір часток співвласників ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у спільній частковій власності на квартиру АДРЕСА_1 становить по 1/3 ідеальній частині кожному.

Відповідач повідомлявся про місце та час розгляду справи належним чином, що підтверджується поштовими повідомленнями за адресою проживання, яка також вказана у заяві про перегляд заочного рішення. На поштовому повідомленні з викликом на 22.02.2018, то таке повернулось за закінченням терміну зберігання ( а.с. 17).

Розглядаючи питання про скасування заочного судового рішення, суд також враховує відповідну практику Європейського суду з прав людини. Зокрема, у справі «Dilipak and Karakaya v. Turkey» (№ 7942/05, 24838/05, рішення від 04.03.2014 року) Європейський суд з прав людини зазначив, що можливість для сторін взяти участь у судовому розгляді випливає з предмету та мети статті 6 Конвенції, взятої в цілому. Крім того, принципи змагальності судового процесу та рівності сторін, навряд чи можливі без участі сторін у розгляді. ЄСПЛ наголосив, що система Конвенція вимагає від договірних держав вживати необхідних заходів для забезпечення ефективного здійснення прав, гарантованих статтею 6 Конвенції. Це передбачає, насамперед, що особи, стосовно яких судові провадження були розпочаті, повинні бути проінформовані про цей факт. Таким чином, в контексті вказаної справи ЄСПЛ вирішував питання, чи прийняла влада необхідні заходи для повідомлення одного із заявників про порушення судового розгляду, і чи відмовився останній від свого права; якщо ні, то чи міг заявник домогтися нового змагального розгляду відповідно до національного законодавства.

Враховуючи вищенаведене, суд приймає до уваги посилання відповідача про необізнаність про рішення у даній справі, а також вважає причини про які вказує представник відповідача у заяві про перегляд заочного рішення поважними, а тому, з метою дотримання принципу диспозитивності та рівності прав учасників в судовому процесі, суд вважає, що рішення у справі слід скасувати та призначити справу до підготовчого провадження за правилами загального позовного провадження.

Керуючись ст.ст.287-288 ЦПК України, -

постановив:

Рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 22.02.2018 у цивільній справі №442/383/18 за позовом ОСОБА_2, в інтересах якої згідно довіреності діє ОСОБА_3 до ОСОБА_1, третьої особи ОСОБА_4 про визначення часток у спільній сумісній власності скасувати.

Справу призначити до підготовчого провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області на 09.00 год. 21 березня 2019 року (82100, м.Дрогобич, вул. Війтівська Гора, 39, каб.№6) за правилами загального позовного провадження.

Визначити відповідачу пятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобовязаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право предявити зустрічний позов.

Встановити позивачу пятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої пятої ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу пятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої пятої ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хомик А.П.