Справа № 368/430/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" липня 2019 р. Кагарлицький районний суд Київської області

у складі: головуючого - судді Шевченко І.І

при секретарі Назаренко А.І.

позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1

з участю представника позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом адвоката Клапчука Ф.П.

з участю представника відповідачів за первісним позовом та позивачів за зустрічним позовом адвоката Цисара І.О.

та позивача за зустрічним позовом та відповідача за первісним позовом ОСОБА_2

під час підготовчого засідання в залі суду в м. Кагарлику Київської області цивільної заяви (заяву, скаргу) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про знесення самочинного будівництва та дотримання правил добросусідства та за зустрічним позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Відділ містобудування та архітектури, капітального будівництва і цивільного захисту Кагарлицької районної державної адміністрації Київської області, Приватний нотаріус Кагарлицького районного нотаріального округу Київської області Руденко Андрій Володимирович про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та стягнення моральної шкоди в порядку ст.. 193 ЦПК України, -

встановив:

представник позивача за первісним позовом адвокат Клапчук Ф.П. просить суд призначити по справі судову земельно-технічну експертизу, обґрунтовуючи заяву наступним.

Згідно ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 5 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно ч. 2 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно ч. 1 ст. 103 Цивільного процесуального кодексу України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

?для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

?сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Виходячи з вищезазначеної норми Цивільного процесуального кодексу України для з`ясування та доведення обставин, що мають значення для справи та потребують спеціальних знань призначається експертиза.

При призначені експертизи згідно ухвали суду від 14.05.2018 р., під час проведення дослідження та складання висновку №12-5/297 від 08.01.2019 р. не було досліджено питання відповідності фактичним межам меж земельної ділянки згідно державного акту серія НОМЕР_1 від 09.08.2004 р. на право власності на земельну ділянку виданий Кагарлицькою міською радою ОСОБА_4 .

Як вбачається з висновку експертизи №12-5/297 від 08.01.2019 р. межі земельної ділянки ОСОБА_4 згідно державного акту серія НОМЕР_1 від 09.08.2004 р. та межі згідно координат земельної ділянки ОСОБА_5 ( ОСОБА_3 ) відрізняються.

Позивачем було збільшено позовні вимоги та зокрема позивач просить визнати недійсним договір дарування від 12.04.2017 р. земельної ділянки площею 0,1104 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер НОМЕР_2 , за адресою АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , що посвідчений приватним нотаріусом Кагарлицького районного нотаріального округу Руденком А.В. за №616.

При цьому, Позивач просить визнати недійсним договір дарування на підставі того, що межі земельної ділянки ОСОБА_4 згідно державного акту серія НОМЕР_1 від 09.08.2004 р. та межі згідно координат земельної ділянки ОСОБА_3 , яку ОСОБА_5 їй подарував, відрізняються.

Позивач за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 підтримала клопотання свого представника.

Представник відповідачів за первісним позовом та позивачів за зустрічним позовом адвокат Цисар І.О. заперечував проти призначення експертизи, оскільки вимоги експертизи виходять за межі позовних вимог позивача за первісним позовом.

Позивач за зустрічним позовом та відповідач за первісним позовом ОСОБА_2 підтримав думку свого представника.

Суд, вислухавши клопотання про призначення експертизи та думку інших учасників, приходить до наступного висновку.

В провадженні Кагарлицького районного суду Київської області перебуває на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про знесення самочинного будівництва та дотримання правил добросусідства та за зустрічним позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Відділ містобудування та архітектури, капітального будівництва і цивільного захисту Кагарлицької районної державної адміністрації Київської області, Приватний нотаріус Кагарлицького районного нотаріального округу Київської області Руденко Андрій Володимирович про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та стягнення моральної шкоди в порядку ст.. 193 ЦПК України.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів та показаннями свідків.

Згідно ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Частинами 1, 2 ст. 103 ЦПК України встановлено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Один із елементів принципу верховенства права ЄСПЛ окреслив у справі «Христов проти України» (Khristov v. Ukraine, рішення від 19 лютого 2009 року). Зокрема ЄСПЛ зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [GC], заява № 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII).

У зв`язку із наведеним, призначення у справі земельно-технічної експертизи з підстав які вже досліджувались, призведе до порушення такого елемента принципу верховенства права, як принцип правової визначеності та суперечитиме пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, тому у задоволенні клопотання представника позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_6 про призначення земельно технічної експертизи слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 103,104, 257-260 ЦПК України суд, -

ухвалив:

У задоволенні клопотання представника позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_6 про призначення земельно технічної експертизи відмовити.

Ухвала суду апеляційному оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 11.07.2019 р.

Суддя І.І. Шевченко