РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/11957/16-ц

пр. № 2/759/198/19

07 лютого 2019 року Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Величко Т.О.

при секретарі Забелі А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування шкоди і збитків,-

в с т а н о в и в:

15.12.2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VІІІ від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

Згідно п.п.9 п.1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

01 вересня 2016 року ОСОБА_1 звернувся в суд з зазначеним позовом до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування шкоди і збитків.

Свої вимоги мотивує тим, що ОСОБА_1 є співвласником квартири АДРЕСА_2. Крім нього власниками ще є - ОСОБА_3, ОСОБА_4. У липні 2016 року відбулось затоплення квартири. Проте, винуватець цих дій компенсувати збитки і шкоду не хоче. Таким чином є необхідність у судовому захисті прав і інтересів.

Позивач зазначив, що проживає у своїй квартирі з 1989 року, у липні 2016 року було здійснено затоплення квартири сусідом з квартири №68, про що було складено відповідний Акт. вказував, що внаслідок залиття необхідно було: знімати пошкоджені шпалери, проводити антисептування, наносити клей та клеїти шпалери, ремонтувати паркет. Причиною затоплення було пошкодження з'єднання труб у квартирі № 68 цього ж будинку. Після цього затоплення Позивач звертався як до сусідів так і до ЖЕКу з проханням усунути наслідки затоплення. Проте, жодних дій не було вчинено.

Позивач зазначив, що 09 серпня 2016 року замовив оцінку вартості збитків. Про що було складено Звіт N 151/16. Розмір збитків було визначено у сумі 73 365, 00 грн.

Позивач зазначив, що за Висновком даного звіту вартість завданих матеріальних збитків становить 73 365 00 грн. Про час і місце проведення експертизи власники квартири № 68 були повідомлені належним чином, проте не з'явились. Для захисту своїх прав Позивач був змушений звернутись до адвоката, про що було складено договір. Позивач сплатив 4000,00 грн. витрат на правову допомогу, також понесені судові витрати в розмірі 850,00 грн.

Крім того, позивач зазначив, що йому було завдано моральну шкоду, яка полягає в тому, у квартирі постійно вищий рівень вологості ніж треба. Як наслідок, позивачу необхідно постійно купувати ліки. Наслідком затоплення є також численні нервові стреси та переживання - оскільки квартира довгий час знаходиться у жалюгідному стані. Позивач не можу зробити ремонт та інші покращення в зв'язку з відсутністю компенсації. У зв'язку з цим позивач соромиться запрошувати друзів та родичів у гості. У зв'язку з цим, вважає за необхідно компенсувати моральну шкоду у розмірі 5 285,00 грн.

Ухвалою суду від 26.09.2016 року відкрито провадження у справі. Ухвалою суду від 05.04.2017 року задоволено клопотання про задоволення доказів. Ухвалою суду від 18.05.2018 року позов залишено без руху. Ухвалою суду від 06.07.2018 року продовжено розгляд справи.

У судовому засіданні позивач та її представник підтримали заявлений позов у повному обсязі та просили його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся. Надав до суду відзив на позов, в якому заперечував проти позову, посилаючись на те, що позивачем, не було доведено належними та допустимим доказами, розміру компенсації витрат на ремонт та на правову допомогу, яку він просить стягнути суд. позивачем, також не підтверджено та не аргументовано розмір моральної шкоди, який останній просить суд стягнути, тому вважає посилання позивача хибними, та просить відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що у липні 2016 року відбулось затоплення квартири, проте, винуватець цих дій компенсувати збитки і шкоду не хоче.

Судом встановлено, що 09 серпня 2016 року замовив оцінку вартості збитків, про що було складено Звіт N 151/16. Розмір збитків було визначено у сумі 73 365, 00 грн.

Судом встановлено, що відповідач не подав суду належних та допустимих доказів та не спростував доводи позивача, не звертався до суду з клопотаннями про витребування або забезпечення доказів в спростування доводів позивача, також не повідомив суд про підстави звільення від доказуваня в порядку ст. 82 ЦПК України.

Відповідно до частин 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 151 Житлового кодексу Громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.

Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне, за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом Української PCP.

У частині першій статті 151 Житлового кодексу закріплені обов'язки власник житла, спрямовані на забезпечення схоронності майна, проведення його ремонту ті утримання в порядку прибудинкової території.

Аналогічна норма міститься й у статті 322 Цивільного кодексу України Власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлена договором або законом.

Судом встановлено, що власники житла безпосередньо зобов'язані утримувати лише майно що розташоване в межах житлового будинку (квартири), що їм належить, в той час як роботи (послуги) щодо підтримання належного стану зовнішніх конструкції багатоквартирного будинку, утримання ліфтів, сходинок, міжповерхових дверей сміттєпроводу та іншого майна, яке є об'єктом спільного користування мешканці: багатоквартирного будинку, здійснюється іншим суб'єктом - організацією, яка надає житлово-комунальні послуги, хоча і за рахунок самих власників та наймачів, як сплачують квартирну плату.

Відповідно до ст. 23 Цивільного кодексу України Особа мас право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Судом встановлено, що своїми діями, які виявились у завданні збитків позивачу відповідачем завлвно моральну шкоду позивачу, яка виявилась у пошкоденні майна позивча, дкшевні переживання позивача.

З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню.

З урахуванням задоволення позову, на підставі ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає 850.00 гривень судового збору.

Керуючись статтями 23, 322 ЦК України, статтями 3, 4, 10, 13, 76-82, 89, 141, 223, 259, 263-265, 268, 272, 280-289 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1, код платника податків не відомий, на користь ОСОБА_1, код платника податків НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2, матеріальні збитки в розмірі 73365 грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2, код платника податків не відомий, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1, на користь ОСОБА_1, код платника податків НОМЕР_1,зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2, витрати на правову допомогу в розмірі 4000 грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2, код платника податків не відомий,проживаючої за адресою: АДРЕСА_1, на користь ОСОБА_1, код платника податків НОМЕР_1,зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2, витрати на проведення експертизи оцінки вартості матеріального збитку в розмірі 1500 грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2,код платника податків не відомий, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1, на користь ОСОБА_1, код платника податків НОМЕР_1,зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2, моральну шкоду в розмірі 5285 грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2, код платника податків не відомий,проживаючої за адресою: АДРЕСА_1, на користь ОСОБА_1, код платника податків НОМЕР_1,зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2, сплачений судовий збір в розмірі 850 грн. 00 коп.

Рішення може бути оскаржено до Київського Апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Т.О. Величко