ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6388/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" липня 2019 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Мицик Ю.С., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову, шляхом накладення арешту,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Морозова Світлана Володимирівна, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та скасування рішення.

09.07.2019 року до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 108, 90 кв.м.

В обґрунтування заяви зазначає, що 26.03.1977 між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу. Під час шлюбу подружжям було набуто квартиру № АДРЕСА_1 . Вказану квартиру було зареєстровано за ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності серії НОМЕР_1 , виданого Головним управлінням житлового забезпечення Виконавчого органу Київської міської ради 04.10.2007 та зареєстровано в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна. 28.05.2010 шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 було розірвано.

26.09.2013 між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 укладено договір купівлі-продажу квартири, посвідчений приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Морозовою С.В., відповідно до якого вказана квартира перейшла у власність ОСОБА_4 . Позивач наголошує, що не давала згоди на укладення вказаного договору.

Враховуючи, що спір між сторонами виник з приводу недійсності договору купівлі-продажу спірної квартири, позивач вважає, що відповідач може безперешкодно відчужити вказану квартиру, що утруднить або унеможливить виконання рішення суду, в зв`язку з чим представник позивача ОСОБА_2 просить суд задовольнити заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне майно.

Заява про забезпечення позову розглянута без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи та заяву про забезпечення позову, суддя дійшов висновку про її задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Тобто, однією із причин, в зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, може бути припущення особи щодо обставин, що несуть загрозу невиконання або утруднення виконання можливого рішення.

При цьому закон не вимагає надання будь-яких доказів існування можливості утруднення чи неможливості виконання рішення суду, а лише вимагає подання відповідної заяви про це у вигляді, передбаченому ч. 1 ст. 149 ЦПК України.

З точки зору закону, значення цих заходів полягає в тому, що ними захищаються законні інтереси (права) позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли неприйняття заходів може призвести до невиконання судового рішення.

Частиною 1 ст. 150 ЦПК України визначено перелік видів забезпечення позову, зокрема, позов забезпечується шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму ВСУ №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому під забезпеченням позову слід розуміти сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605 цс16 від 25.05.2016 року, винесеної за результатами перегляду рішення Апеляційного суду м. Києва, та ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову, згідно з вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

З огляду на викладене та враховуючи предмет спору, суд вважає обґрунтованими вимоги позивача щодо вжиття заходів забезпечення позову у даній справі, так, як невжиття заходів забезпечення позову може зробити неможливим виконання рішення суду.

Враховуючи предмет позову та вимоги чинного законодавства, суд вважає за необхідне вжити заходи забезпечення позову та накласти арешт на нерухоме майно - трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного та беручи до уваги те, що обраний заявником спосіб забезпечення позову не спричинить невідновлюваної шкоди відповідачам, а також відсутність обставин визначених ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд приходить до висновку про те, що відсутні підстави для зустрічного забезпечення.

Враховуючи вищезазначене та керуючись стст. 149, 150, 151, 152, 153 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову, шляхом накладення арешту майно - задовольнити.

Накласти арешт на трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 108,90 кв.м.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Позивач - ОСОБА_1 , рнокпп НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3

Відповідач 1 - ОСОБА_3 , рнокпп НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

Відповідач 2 - ОСОБА_4 , рнокпп НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Третя особа - приватний нотаріус Київського нотаріального округу Морозова Світлана Володимирівна, адреса: АДРЕСА_6 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

СУДДЯ: МИЦИК Ю.С.