ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3247/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" травня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Литвин Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, відшкодування матеріальної шкоди, завданої невиконанням умов договору,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення грошових коштів, відшкодування матеріальної шкоди, завданої невиконанням умов договору.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення питання про залишення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, відшкодування матеріальної шкоди, завданої невиконанням умов договору без розгляду, оскільки позивач 15.11.2018 року та 16.05.2019 року повторно не з`явився у судові засідання, при цьому він був двічі повідомлений судом про дату і місце розгляду справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у його відсутність не звертався.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.5, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.1; 3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 14.12.2017 року (а.с.2). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Цимбал І. К. від 2.01.2018 року було відкрито провадження у справі (а.с.31).

В подальшому протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 2.03.2018 року дана справа була перерозподілена судді Колеснику О.М. (а.с.53). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва дана цивільна справа була призначена до судового розгляду на 15.11.2018 року о 14-00 годин (а.с.55). Сторонам були направлені судові повідомлення (а.с.56), включаючи і на адресу позивача, зазначену у позовній заяві (а.с.3), однак вони повернулись неврученими з відміткою поштового відділення за закінченням терміну зберігання (а.с.73-76). Крім того, представник позивача ОСОБА_6 , який діяв на підставі довіреності (а.с.66), отримав особисто 4.07.2018 року копію ухвали про накладення арешту на майно відповідача, а також був ознайомлений судом про дату призначеного судового розгляду, про що поставив свій підпис у розписці (а.с.72).

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

15.11.2018 року в судове засідання позивач не з'явився (а.с.79), будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, тому розгляд даної справи було відкладено на 16.05.2019 року на 9-15 годин, про що позивачу було повторно направлено судове повідомлення на ту ж адресу, вказану в позовній заяві (а.с.80), яке було отримане ним 13.05.2019 року (а.с.84). Але 16.05.2019 року позивач повторно не з`явився в судове засідання. З заявами до суду про зміну свого місця проживання в порядку ч.1, ст.131 ЦПК України позивач не звертався.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між першим і другим судовими засіданнями, тобто між 15.11.2018 року та 16.05.2019 року пройшов понад шестимісячний термін, однак вказана процесуальна особа, позивач та/або його представник не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 16.05.2019 року або на дати, які передували вказаній.

Таким чином, оскільки позивач та/або його представник (представники) 15.11.2018 року та 16.05.2019 року повторно не з`явились до суду, при цьому позивач був двічі повідомлений судом про розгляд справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у його відсутність або у відсутність свого представника перед початком даного розгляду справи не звертався, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває майже 30 місяців, тому суд вважає необхідним залишити даний позов без розгляду. При цьому позивач не позбавлений права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Згідно ч.9, ст.158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Оскільки суд залишає позов позивача без розгляду, тому одночасно і з винесенням вказаного процесуального документу суд скасовує заходи забезпечення позову у даному цивільному провадженні.

Керуючись ст.44; 130; 131; 158; 210; 223; 257 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, відшкодування матеріальної шкоди, завданої невиконанням умов договору залишити без розгляду.

Скасувати ухвалу судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 5.05.2018 року про накладення арешту на 3/8 частини квартири АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_2 на праві власності в розмірі 3/4 частини від усієї квартири, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 32639067.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :