Справа № 583/155/19
провадження № 2/588/204/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 лютого 2019 року суддя суддя Тростянецького районного суду Сумської області Маслов В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Апеляційного суду Сумської області, судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області Плотнікової Наталії Борисівни, Верховної Ради України, Держави Україна, про внесення змін у законодавство та повернення справи №2-104/2009 на перегляд,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Сумського апеляційного суду від 23 січня 2019 року матеріали за позовом ОСОБА_1 до Апеляційного суду Сумської області, судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області Плотнікової Наталії Борисівни, Верховної Ради України, Держави Україна, про внесення змін у законодавство та повернення справи №2-104/2009 на перегляд, були передані відповідно до частини 1 статті 26 ЦПК України до Тростянецького районного суду Сумської області для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Згідно з даними компютерної програми документообігу загальних судів "Д-3", ОСОБА_1, до позову у цій справі вже подав з інтервалом близько місяця 26 позовів з тим самим предметом та з тих самих підстав, що і у цій справі, і до одних і тих самих (відповідачів) - Апеляційного суду Сумської області, судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області Плотникової Наталії Борисівни, Верховної Ради України, Держави Україна, про внесення змін у законодавство та повернення справи №2-104/2009 на перегляд.

Позов у цій справі, як і всі решта раніше поданих 26 аналогічних позовів, ОСОБА_1 мотивував тим, що він оскаржує рішення суду і з цією метою неодноразово звертався до суду з питання повернення на перерозгляд рішення суду № 2-104/2009, яке набрало законної сили, і яке вважає незаконним. Позивач зазначив, що за вісім років подав близько 60 заяв про перерозгляд на думку позивача незаконного рішення суду, але результату немає. В українському законодавстві немає статті, згідно якої можна переглянути незаконне на його думку рішення суду, яке набрало законної сили, за що на думку позивача несе відповідальність держава та Верховна Рада. З огляду на вказані обставини, ОСОБА_1 просить суд внести зміни у законодавство; повернути справу № 2-104/2009 на перерозгляд; стягнути судовий збір з судді Плотніковой Н.Б.

Відповідними ухвалами суддів Тростянецького районного суду Сумської області у справах за указаними тотожними заявами ОСОБА_1 про внесення змін у законодавство та повернення справи №2-104/2009 на перегляд було відмовлено у відкритті провадження, оскільки законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суддів, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися за межами передбаченого законом процесуального контролю, а внесення змін до законодавства є виключною компетенцією Верховної Ради України, а тому юрисдикція місцевого загального суду, до якого належить Тростянецький районний суд Сумської області, не поширюється на вимоги ОСОБА_1

Ухвалою судді Тростянецького районного суду Сумської області від 11.01.2019 у справі № 583/5166/18 (провадження № 2/588/171/19) за попереднім аналогічним позовом ОСОБА_1 суд, відмовляючи у відкритті провадження у справі, попередив позивача про недопустимість зловживання процесуальними правами шляхом звернення з аналогічними заявами і розяснив, що у випадку повторного зловживання процесуальними правами до нього можуть бути застосовані заходи процесуального примусу у виді штрафу, передбаченого статтею 148 ЦПК України.

Аналізуючи викладене, вважаю, що є підстави для повернення заяви ОСОБА_1 від 11.01.2019 року без розгляду та застосування до позивача у цій справі заходів процесуального примусу, виходячи з такого.

Частиною другою статті 2 ЦПК України передбачено, що суд та учасники судового процесу зобов'язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до пункту 11 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина 1 статті 44 ЦПК України).

Згідно з пунктами 2 та 3 частини 2 статті 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

З огляду на викладене, вважаю, що систематичне подання ОСОБА_1 протягом тривалого часу позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки по суті є спробою оскаржити остаточне судове рішення №2-104/2009, яке набрало законної сили, є зловживанням процесуальними правами.

Таке зловживання полягає у використанні ОСОБА_1 свого права на звернення до суду з позовом у недозволений спосіб, що суперечить призначенню цього права, внаслідок чого завдаються збитки державі, яка витрачає кошти на організацію процесу з розгляду позову.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правам, суд відповідно до частини 3 статті 44 ЦПК України з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

З урахуванням зазначеного, вважаю за необхідне повернути заяву ОСОБА_1 про внесення змін у законодавство та повернення справи №2-104/2009 на перегляд на підставі частини 3 статті 44 ЦПК України.

Відповідно до частини 4 статті 44 ЦПК України суд зобовязаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Із приписів цієї статті вбачається, що суд зобов'язаний вживати заходів у разі зловживання учасником справи його процесуальними правами.

Види заходів процесуального примусу визначені частиною першою статті 144 ЦПК України, до яких належать: попередження; видалення із залу судового засідання; тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; привід; штраф.

За приписами пункту 2 частини 1 статті 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 1 січня 2019 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1 921,00 грн

На підставі наведеного, вважаю, що є підстави для стягнення з ОСОБА_1 за зловживання процесуальними правами заходу процесуального примусу у вигляді штрафу у сумі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 576 грн. 30 коп.

Керуючись, вимогами статей 44, 143-148 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 до Апеляційного суду Сумської області, судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області Плотнікової Наталії Борисівни, Верховної Ради України, Держави Україна, про внесення змін у законодавство та повернення справи №2 - 104/2009 на перегляд повернути ОСОБА_1.

Стягнути з ОСОБА_1 (провулок Лебедевої, 8/3 м. Охтирка Сумської області, 42703, і.н. НОМЕР_1) у дохід державного бюджету штраф у сумі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 576 грн. 30 коп.

Попередити ОСОБА_1, що відповідно до ч. 2 ст. 148 ЦПК України у випадку повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її складання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.В. Маслов