ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/132/18
провадження № 2/753/241/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" січня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого- судді Мицик Ю.С.

за участю секретаря Горбенко А.О.

позивач та представник не з'явилися

відповідач не з'явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради про визнання в порядку спадкування права на завершення приватизації земельної ділянки, суд,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовом і просить визнати за нею право власності на завершення приватизації земельної ділянки площею 0,1000 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Посилається в позові на те, що її мати ОСОБА_3 з 1991 року користувалася вказаною земельною ділянкою, яка призначена для будівництва, експлуатації та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд. 18.04.2006 мати позивача звернулася із заявою до голови Київської міської ради про безкоштовну передачу їй вказаної земельної ділянки у приватну власність. Згідно договору про розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки від 23.05.2007 КП «Київський міський центр земельного кадастру та приватизації землі» на вказану земельну ділянку був розроблений проект землеустрою, який був погоджений з відповідними організаціями і проведені відповідні платежі. На підставі доручення Київського міського голови даний проект землеустрою був переданий в головне управління земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) для затвердження та оформлення державного акту, однак ОСОБА_3 не встигла його отримати в зв'язку із смертю ІНФОРМАЦІЯ_2.

Після її смерті позивач є єдиною особою, яка прийняла спадщину. У зв'язку з тим, що її мати не встигла отримати правовстановлюючий документ на земельну ділянку, в позасудовому порядку вона не може оформити право власності на дану земельну ділянку, просить задовольнити позов.

Позивач та її представник у судове засідання не з'явилися, представник в заяві просив розглядати справу за його відсутності, вимоги позову задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, просив розглядати справу в його відсутності.

Ухвалою судді від 30.01.2018 у справі було відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до ст. 178 ЦПК України відповідачу був наданий строк для надання відзиву на позовну заяву.

Скориставшись своїм правом, представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, в якому посилався на те, що позивачем не надано доказів звернення до органу місцевого самоврядування з заявою про завершення процедури приватизації. Оскільки позивач не зверталася щодо продовження розпочатої процедури приватизації земельної ділянки з урахуванням її прав як спадкоємця, а також їй не було відмовлено у реалізації такого права, її право не можна вважати порушеним.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача, виходячи з наступного.

Судовим розглядом встановлено, що позивач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, є донькою ОСОБА_3, що стверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 02.02.1962 /т. 1 а.с. 63/.

Після одруження позивач змінила прізвище з ОСОБА_2 на ОСОБА_2 /т. 1 а.с. 64/.

Згідно довідки від 05.04.2006 ОСОБА_3 має земельну ділянку, площею 0,10 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 та користується нею з 1991 року /т. 1 а.с. 237/.

У 2007 році за життя ОСОБА_3 розпочато процес приватизації земельної ділянки, площею 0,10 га, кадастровий номер НОМЕР_2, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, цільове призначення - для будівництва, експлуатації та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

Так, 13.04.2006 ОСОБА_3 звернулася до голови Київської міської Ради про безкоштовну передачу у спільну часткову власність вказаної земельної ділянки /т. 1 а.с. 197/ .

Згідно договору про розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки від 23.05.2007 КП «Київський міський центр земельного кадастру та приватизації землі» на вказану земельну ділянку був розроблений проект землеустрою.

На підставі доручення Київського міського голови даний проект землеустрою був переданий в головне управління земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) для затвердження та оформлення державного акту.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла, що стверджується копією свідоцтва про смерть /т. 1 а.с. 61/.

Після смерті ОСОБА_3, державним нотаріусом було заведено спадкову справу № 248/12.

З матеріалів спадкової справи вбачається, що єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 є її дочка - ОСОБА_2, оскільки батько позивача - ОСОБА_4, який є чоловіком померлої, відмовився від прийняття спадщини.

Постановою державного нотаріуса 22 Київської державної нотаріальної контори від 02.11.2012 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку, площею 0,010 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, у зв'язку із відсутністю необхідних правовстановлюючих документів, що посвідчують право власності. На момент смерті Державний акт на право власності на земельну ділянку померлою отриманий не був.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об'єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

З відзиву відповідача на позов вбачається, що останнім не заперечується, що померла за життя розпочала процедуру приватизації земельної ділянки , яка не була завершена.

Відповідно до пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про судову практику у справах про спадкування» відповідно до ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом.

В абзаці 3 пункту 23 даної постанови роз'яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно з роз'ясненнями Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, спори про визнання права власності на земельну ділянку та права на земельну частку (пай) в порядку спадкування, зокрема у випадках, якщо відсутній отриманий спадкодавцем державний акт про право власності на земельну ділянку, зареєстрований належним чином, якщо спадкодавцем не був отриманий державний акт про право власності на земельну ділянку, або в державному акті є неточності, які підлягають виправленню, розглядаються судами з урахуванням вимог закону та роз'яснень, викладених в пунктах 10, 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 про те, що відповідно до статті 1225 ЦК право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом.

Відповідно до ст. 125 ЗК України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають із моменту державної реєстрації цих прав.

Якщо спадкодавець не набув права власності на земельну ділянку згідно зі ст. 125 Земельного кодексу України, проте розпочав процедуру приватизації земельної ділянки відповідно до чинного законодавства України, а органами місцевого самоврядування відмовлено спадкоємцям у завершенні процедури приватизації, то спадкоємці мають право звертатися до суду із позовами про визнання відповідного права в порядку спадкування - права на завершення приватизації та одержання державного акта про право власності на землю на ім'я спадкоємця, а не права власності на земельну ділянку.

Визнається правильною практика судів, які задовольняють вимоги спадкоємців, що звернулися до суду з позовами про визнання відповідного права в порядку спадкування - права на завершення приватизації та одержання державного акта про право власності на землю на ім'я спадкоємця.

Виходячи з цього, суд приходить до висновку, що позивач, успадкувавши належне померлій майно, набула право на спадкування усіх її прав та обов'язків, що їй належали на день смерті, у тому числі право на завершення приватизації земельної ділянки.

В той же час, враховуючи відсутність зареєстрованого правовстановлюючого документу на ім'я померлої, позивач позбавлена можливості одержати свідоцтво про право на спадщину, у зв'язку з чим право позивача підлягає захисту в судовому порядку.

Враховуючи зміст заявлених вимог та викладене вище, встановлені судом на підставі наданих доказів обставини у сукупності із наведеними нормами законодавства, суд приходить до висновку, що права позивача підлягають захисту шляхом визнання за нею у порядку спадкування за законом після смерті матері права на завершення приватизації земельної ділянки.

З урахуванням викладеного на підставі стст. 118, 125 Земельного кодексу України, стст. 1216, 1218, 1297 Цивільного кодексу України, керуючись стст. 12, 13, 19, 48, 76-82, 141, 223, 229, 259, 263-265, 268, 273,354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 у порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, право на завершення приватизації земельної ділянки площею 0,1000 га, кадастровий номер НОМЕР_2, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, цільове призначення - для будівництва, експлуатації та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Вразі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Ю.С.Мицик