Справа № 710/407/19
Провадження № 2/710/281/19
УХВАЛА

15.05.2019 м. Шпола

Шполянський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді - Побережної Н.П.,

за участі секретаря судових засідань Цяпкало Г.П.,

розглянувши заяву про відвід головуючому судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача державний нотаріус Шполянської державної нотаріальної контори про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

01.04.2019 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшла дана позовна заява, в якій ОСОБА_2 та ОСОБА_3 просять визнати за ними право власності, в порядку спадкування за заповітом, за кожною:

по 1/6 частині житлового будинку з господарськими спорудами та будовами, який розташований за адресою: Черкаська область м. Шпола, вул. Шевченка, 114;

по 1/6 частині земельної ділянки площею 0,3746 га., яка розташована в АДРЕСА_1, із призначенням: «для ведення особистого селянського господарства» (кадастровий номер НОМЕР_1;

по 1/6 частині земельної ділянки площею 0,0849 га., яка розташована в АДРЕСА_1, із призначенням: «для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд (кадастровий номер НОМЕР_2;

по 1/3 частині земельної ділянки площею 2,33 яка розташована в межах Шполянської міської ради із призначенням: «для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (кадастровий номер НОМЕР_3.

Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 08.04.2019 було відкрито провадження по справі. Розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження.

До суду 15.05.2019 до початку підготовчого провадження надійшла заява від представника відповідача, адвоката Балакіна Є.В., про відвід судді.

В обґрунтування заяви позивач зазначив, що в провадженні Шполянського районного суду знаходилась цивільна справа № 710/775/17, головуючий суддя Побережна Н.І. за позовом позивачки ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_7 про визнання права власності на спадкове майно, тобто за тим же предметом спору та між тими же сторонами в справі № 710/407/19. Постановою Апеляційного суду Черкаської області від 08 листопада 2018 року в даній справі рішення від 20.08.2018 року в справі № 710/775/17 було скасовано в частині заявлених вимог щодо визнання права власності на спадкове майно. Таким чином, відповідач ОСОБА_4 вважає, що відкриття провадження за тим же самим предметом позову, щодо якого був здійснений розгляд справи та скасовано рішення суду першої інстанції створює підстави нового розгляду справи судом першої інстанції тим же складом суду, що є у відповідності до п. 1 ст. 37 недопустимим. Дані обставини створюють підстави, які вказують на упередженість головуючої до відповідачки, що виражається у неправомірному відкритті провадження у справі за тим же самим предметом позову тим же складом суду, що є підставою для відводу ( самовідводу ) судді.

Суд, розглянувши заяву про відвід головуючому судді, дійшов висновку про обґрунтованість заявленого відводу на підставі наступного.

Згідно ч.3. ст.39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України якщо суд доходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першої статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Нормами ч.ч. 4,5 ст. 40 ЦПК України, передбачено, що якщо питання про відвід судді в порядку, визначеному частиною третьою цієї статті, неможливо розглянути в суді, в якому розглядається справа, то справа для вирішення питання про відвід передається до суду відповідної інстанції, найбільш територіально наближеного до цього суду. Якщо на час подання заяви про відвід судді у суді здійснюють правосуддя менше трьох суддів, вирішення питання про відвід здійснюється в нарадчій кімнаті суддею, який розглядає справу чи вчиняє іншу процесуальну дію, про що виноситься ухвала. У такому разі положення частин третьої та четвертої цієї статті не застосовуються.

Відповідно до ч. ч. 7, 8ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді. Згідно ч.9 ст. 40 ЦПК України, питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Згідно ч.1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сімї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сімї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або обєктивності судді.

Згідно ч.1 ст. 37 ЦПК України, суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі.

Згідно ч.2 ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

20.08.2018 за участю головуючого судді - Побережної Н.П. було винесено рішення у справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_7 про визнання права власності на спадкове майно

та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про накладення стягнення на спадкове майно. Даним рішенням первісний позов задовольнити в повному обсязі. В задоволенні зустрічного позову було відмовлено.

08.11.2018 Постановою Апеляційного суду Черкаської області рішення Шполянського районного суду Черкаської області від 20.08.2018 скасовано в частині задоволення первісного позову. Ухвалене нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_7 про визнання права власності на спадкове майно відмовлено.

Предметом позову в даній справі було визнання права власності на спадкове майно яке залишилося після смерті ОСОБА_8, а саме: будинковолодіння з прилеглими до нього будівлями та спорудами, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1; земельна ділянка площею 0,3746 га, яка розташована в АДРЕСА_1 (кадастровий номер НОМЕР_1); земельна ділянка площею 0,0849 га, яка розташована в АДРЕСА_1 (кадастровий номер НОМЕР_2); земельна ділянка площею 2,33 га, яка розташована в межах Шполянської міської ради із призначенням: «для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (кадастровий №НОМЕР_3).

Згідно ч.1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідно до ч.1 ст.50 ЦПК України, позов може бути предявлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно.

У справі №710/775/17 сторонами за первісним позовом були: позивачі - ОСОБА_2, ОСОБА_3, відповідач: ОСОБА_4.

Згідно ч.ч.1, 6 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обовязки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права і обовязки, встановлені статтею 43 цього Кодексу.

У справі №710/775/17 третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача був - ОСОБА_7.

Предметом позов у справі № 710/407/19 є визнання право власності, в порядку спадкування за заповітом, на спадкове майно яке залишилося після смерті ОСОБА_8, а саме: будинковолодіння з прилеглими до нього будівлями та спорудами, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1; земельна ділянка площею 0,3746 га, яка розташована в АДРЕСА_1 (кадастровий номер НОМЕР_1); земельна ділянка площею 0,0849 га, яка розташована в АДРЕСА_1 (кадастровий номер НОМЕР_2); земельна ділянка площею 2,33 га, яка розташована в межах Шполянської міської ради із призначенням: «для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (кадастровий №НОМЕР_3).

Сторонами у справі № 710/407/19 є позивачі - ОСОБА_2, ОСОБА_3, відповідач: ОСОБА_4.

Третьою особою яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача державний нотаріус Шполянської державної нотаріальної контори .

Тобто, фактично цивільна справа № 710/407/19 відрізняється від цивільної справи №710/775/17 за первісним позовом, лише третьою особою без самостійних вимог, яка у справі № 710/407/19 виступає на стороні позивача, та є державним нотаріусом Шполянської державної нотаріальної контори.

Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Згідно ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно п. 66 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 (Заява N 7577/02), суд далі нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу.

Подібний висновок міститься у п.28 рішенні Європейського суду з прав людини у справі у справі «Газета «Україна центр» проти України» від 15.07.2010 (Заява N 16695/04)

Європейський суду з прав людини у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006, (Заява N 33949/02), пункт 49 рішення, зазначив, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

В п.50 даного рішення зазначено, стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.

В пункті 52 цього ж рішення прописано «при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об'єктивно обґрунтованими».

Подібний висновок міститься п.п.66.67 рішення Європейського суду з прав людини справа «Мироненко і Мартиненко проти України» від 10.03.2010 року(Заява N 4785/02).

В пункті 105 рішення Європейського суду з прав людини, справа Олександр Волков проти України» від 09.04.2013 (Заява № 21722/11), зроблено висновок, що між субєктивною та об'єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати обєктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (обєктивний критерій), а й може бути повязана з питанням його або її особистих переконань (суб'єктивний критерій)

Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 N 2006/23 об'єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов'язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Задовольнивши позовні вимоги за первісним позовом у справі №710/775/17 у судді фактично сформувалася думка про обставини справи, сторін справи, предмет спору його обґрунтованості, та була висловлена позиція щодо вирішення справи, що проявилася у задоволення первісного позову.

У справі № 710/407/19 предмет позову та сторони є тими самими, що і у справі № 710/775/17, при цьому головуючим суддею у справі №710/407/19 є суддя, яка була головуючою і у справі № 710/775/17.

Враховуючи вище викладене, вислухавши думку учасників процесу, суд вирішив, що заява представника відповідача про відвід судді підлягає до задоволення з метою уникнення в подальшому будь-яких сумнівів відповідача в об`єктивності та неупередженості судді у вирішенні спору.

В зв`язку з задоволенням заяви про відвід судді справу передати до канцелярії суду для визначення іншого судді у порядку, встановленому ст.ст.14, 33 ЦПК України.

Керуючись ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ст.ст. 36, 39, 40, 252, 260,261, 353, ст.354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника відповідача адвоката Балакіна Євгена Вячеславовича про відвід судді по справі - задовольнити.

Справу № 710/407/19 за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача державний нотаріус Шполянської державної нотаріальної контори про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, передати до канцелярії Шполянського районного суду для визначення іншого судді в порядку ст.ст.14, 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає, однак заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Шполянського

районного суду Н.П. Побережна