Головуючий у 1-й інстанції Шатілова Л.Г.
Суддя-доповідач: Попова С.А.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 липня 2019 Донецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Попової С.А.,

суддів: Кочегарової Л.М., Ткаченко Т.Б.,

за участю секретаря Сидельнікової А.В.,

розглянувши в порядку спрощеного провадження

апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 23 травня 2019 року, ухвалену у складі судді Шатілової Л.Г., повний текст ухвали складено 23 травня 2019 року,

по цивільній справі за позовом ОСОБА_1

до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго»,

про визнання незаконним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Донецькі електричні мережі», просила визнати незаконним та скасувати рішення комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», оформленого протоколом № 1796 від 15.08.2018 року по розгляду акту про порушення ПКЕЕН.

Ухвалою Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 23 травня 2019 року провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» про визнання незаконним та скасування рішення - закрито.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального і процесуального права, просила ухвалу скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення ОСОБА_1 і її представника - ОСОБА_2, які підтримали доводи скарги, заперечення представника відповідача - Колодка В.В., дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Приймаючи ухвалу про закриття провадження, суд керувався положеннями п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК та виходив з того, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства і взагалі не підлягає судовому розгляду, оскільки обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про визнання незаконним та скасування рішення комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», оформленого протоколом № 1796 від 15.08.2018р. по розгляду акту про порушення правил користування електроенергією, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків, а є різновидом претензії, що свідчить про відсутність спору відсутність права, що підлягає судовому захисту. Суд визначив, що обраний спосіб захисту сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

З такими висновками суду не можна не погодитись, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання у способи, визначені ст. 16 ЦК України, в тому числі: припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Як встановлено в ході апеляційного перегляду оскаржуваного процесуального рішення суд з дотриманням вимог матеріального і процесуального права, з урахуванням постанови Великої Палати від 06.02.2019р. по справі № 522/12901/17-ц, дійшов правильного висновку, що провадження за вказаним позовом підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, оскільки оскаржуване рішення комісії енергопостачальника про нарахування збитків енергокористувачу, оформлене протоколом № 1796, є різновидом претензії, оскарження якої самостійно не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту суб`єктивних прав, унормований переліком в ст. 16 ЦК України.

Колегія суддів погоджується, що як правило, власник порушеного права може скористатись не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Спосіб захисту, частіше за все, прямо визначається спеціальним законом.

Положеннями чинних Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018р., на які посилається позивач в апеляційній скарзі, не передбачено самостійного способу захисту прав і інтересів споживача шляхом скасування протоколу комісії енергопостачальника. Визначення в п. 8.2.7 цього правового акту можливості вирішення в судовому порядку спірних питань, які виникають між сторонами при складанні акту про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, які не охоплюються видами способів захисту у ст. 16 ЦК України, не суперечить зведеним висновкам суду першої інстанції щодо можливості з`ясування і вирішення цих спірних питань в судових провадженнях щодо відшкодування матеріальних збитків енергопостачальникові, де має надаватись як оцінка щодо дійсності акту, так і перевірятись порядок визначення і розмір поставлених в провину споживачеві збитків.

Такі висновки відповідають позиції Великої Палати Верховного Суду України, висловленої у вищезгаданій постанові від 06.02.2019р. по справі № 522/12901/17-ц.

Доводи апеляційної скарги, що правовідносини у цій справі № 522/12901/17-ц відмінні від даної справи за позовом ОСОБА_1 , бо стосувалися оскарження акту про порушення ПКЕЕН, не відповідають дійсності, оскільки у тій справі за позовом Особа № 3 до ПАТ «ЕК Одесаобленерго» були заявлені вимоги про скасування протоколу засідання комісії щодо розгляду акту, аналогічні у спорі, порушеному ОСОБА_1

Таким чином, обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про визнання незаконним та скасування рішення комісії, оформленого протоколом № 1796 від 15.08.2018р. по розгляду акту про порушення ПКЕЕН, як вірно визначився суд першої інстанції, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права, а відтак, заявлений ОСОБА_1 позов не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства і сам по собі (без заявлених у встановленому законом порядку вимог енергопостачальника про відшкодування збитків) не підлягає судовому розгляду за відсутності спору в такому випадку.

Як впевнюється колегія суддів, процесуальне рішення про закриття провадження по даній справі не є порушенням права позивача на доступ до суду, а є запобіжником порушення принципу юридичної визначеності, тобто упередженням вирішення двома судами (у справі за позовом енергопостачальника і у справі за позовом споживача) одних й тих самих обставин, яким може бути надана різна юридична оцінка і різні висновки.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду та не є підставою для скасування оскаржуваної ухвали.

Із урахуванням викладеного, апеляційний суд приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції є законною і обґрунтованою, у зв`язку з чим в порядку ст. 375 ЦПК України підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381, 382 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 23 травня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 05 липня 2019 року.

Головуючий С.А.Попова

Судді Л.М.Кочегарова

Т.Б.Ткаченко