Провадження № 2-0/760/42/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 квітня 2019 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Шереметьєвої Л.А.

присяжних- Вятохи Д.А., Шовкалюка І.А.

за участю секретаря- Гак Г.М.

особи, щодо якої розглядається справа- ОСОБА_5.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_2, заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Солом»янської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_4 про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуном,суд

В С Т А Н О В И В:

В травні 2018 року заявник звернувся до суду і просить визнати недієздатною свою тітку ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Ухвалою суду від 22 серпня 2018 року в справі була призначена судова психіатрична експертиза.

Після повернення справи з експертної установи заявник двічі в судове засідання не з»явився,будучи при цьому належним чином повідомленим про час розгляду справи.

Згідно з п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановлює ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

В ч.5 ст.223 ЦПК України зазначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

З матеріалів справи вбачається, що 25 лютого 2019 року за клопотанням заявника в справі була оголошена перерва в зв»язку з перебуванням особи, щодо якої розглядається справа, в лікарні.

При цьому будь-яких поважних причин своєї неявки в судове засідання не привів.

В судове засідання 17 квітня 2019 року заявник повторно не з»явився, про час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд до відома не постави.

Заслухавши думку особи, щодо якої розглядається справа, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про залишення заяви без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов'язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процессу.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Так, заявник, будучи ініціатором судового провадження, двічі підряд став ініціатором відкладення розгляду справи, при цьому не повідомляючи суду поважність причин неявки в судове засідання.

Особа, щодо якої розглядається справа, зазначила, що заявник її племінник, який хоче шляхом визнання її недієздатною заволодіти належною їй на праві власності квартирою.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків.

Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

В свою чергу вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справи є обов»язком держави.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Водночас, неявки заявника в судові засідання спричиняє затягування строків розгляду справи, що є порушенням як положень Цивільного процесуального кодексу України, так і п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Аналіз приведеного вище свідчить про те, що саме заявник не проявляє зацікавленості у розгляді справи, затягуючи її розгляд з різних причин.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950року і протоколи до неї, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

В свою чергу ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

За змістом ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Тобто, з точки зору закону умовами залишення позовної заяви без розгляду у випадку повторної неявки в судове засідання є ряд чинників, а саме:

повторна неявка позивача поспіль у судове засідання;

-належне повідомлення позивача про час розгляду справи;

-відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання або неповідомлення їх суду;

-неявка позивача в судове засідання перешкоджає вирішенню спору по суті;

-відсутність заяви позивача про розгляд справи в його відсутності.

Як вбачається з матеріалів справи, справа знаходиться в провадженні суду з травня 2018 року.

Виходячи з правових обґрунтувань заяви за клопотанням заявника в справі була призначена судова психіатрична експертиза, предметом дослідження якої був психічний стан особи, щодо якої розглядається справа.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.105 ЦПК України призначення експертизи є обов»язковим, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Ухвала суду залишилася не виконаною в зв»язку з неявкою особи до експертної установи, тобто в матеріалах справи в відсутні дані про психічний стан особи, щодо якої розглядається справа.

Будь-яких заходів для її виконання, проведення експертизи та доставки особи в експертну установу заявник, як зацікавлена особа, не вживав.

Відсутність висновку експертизи, призначення якої є обов»язковим, є перешкодою для вирішення справи в відсутності сторони заявника та ухвалення судового рішення з дотриманням вимог ст.ст.263, 264 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Неявка представника позивача в судове засідання є перешкодою для дотримання даних принципів, оскільки суд позбавлений права приймати участь у збиранні доказів у справі та доведеності їх перед судом.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку про залишення заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 43, 44, 223, 257 Цивільного процесуального кодексу України,суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_2, заінтересовані особи: Орган опіик та піклування Солом»янської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_4 про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуном залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Л.А.Шереметьєва