У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 листопада 2019 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, третя особа без самостійних вимог ОСОБА_2 про визнання права власності на майно,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до Ужгородської міської ради, третя особа без самостійних вимог ОСОБА_2 про визнання права власності на майно.

У контексті права на справедливий суд, визначеного ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя перевіряє чи подана вона з додержанням норм чинного законодавства, а саме статей 175-177 ЦПК України.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Згідно ст. 176 ч.1 п.9 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності - дійсною вартістю нерухомого майна.

Таким чином, зазначена позивачем ціна позову 200 000,00 грн. повинна бути підтверджена відповідними доказами - вартістю майна дійсною на час подання позову до суду. Позовна заява містить ціну позову, проте у матеріалах справи відсутні докази вартості спірного нерухомого майна на час подання позову до суду.

Ціна позову не підтверджена грошовою оцінкою спірного нерухомого майна, та у матеріалах справи відсутні докази дійсної вартості спірного нерухомого майна.

Позивачем вказані норми при зверненні до суду не дотримано.

Як розяснив Пленум Верховного Суду України в п.12 постанови №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» (з наступними змінами та доповненнями) вартість спірного майна у справах за позовами про захист права приватної власності на майно, визначається за погодженням сторін, а при його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості.

Від ціни позову залежить розмір судового збору, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду.

Таким чином, для встановлення ціни позову позивачу необхідно надати докази, які підтверджують дійсну вартість нерухомого майна .

Оскільки з матеріалів справи неможливо визначити дійсну вартість спірного майна на час подачі позову, позивачу необхідно надати суду відомості про грошову вартість спірного нерухомого майна для визначення розміру судового збору, який повинен бути сплачений ним як за позовну вимогу майнового характеру.

Суд звертає увагу позивача, що за змістом ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб становить 1921 гривні 00 копійок.

Оскільки в матеріалах справи відсутній актуальний звіт про оцінку вартості спірного майна, то визначити точну ціну позову не вбачається можливим. Визначення ціни позову це обовязок, а не право позивача, тому останньому слід визначити ціну позову за правилами ст.176 ЦПК України та надати докази сплати судового збору у відповідному розмірі.

Таким чином, сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою.

На підтвердження оплати судового збору до Ужгородського міськрайонного суду необхідно надати оригінал квитанції про оплату.

Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина четверта статті 177 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 185 ЦПК) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статті 257 ЦПК).

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без усунення наведених вище недоліків, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з врахуванням вимог ст.ст. 175,177 ЦПК України та зазначених недоліків.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, не сплачено судовий збір, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що в разі усунення недоліків у зазначений строк позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 175, ст. 177, 258-260 ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, третя особа без самостійних вимог ОСОБА_2 про визнання права власності на майно - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в строк, що не перевищує шести днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца