Справа № 444/268/19
Провадження № 2/444/670/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

04 липня 2019 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Ясиновський Р. Б.,

секретар судового засідання Реміцька І.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Жовква Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Мотивує свої позовні вимоги наступним. Вона із відповідачем уклала шлюб 25.10.1997 року у Липницькій сільській раді Жовківського району Львівської області, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис № 16. Від подружнього життя у них народилася дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначає, що за час перебування у шлюбі з відповідачем життя в них не склалося, щоразу виникали непорозуміння, які були спровоковані відповідачем. Відповідач інтересами сім"ї не цікавиться, що негативно впливає на їхню сім"ю. Сторони на даний час не підтримують шлюбно-сімейні стосунки та не ведуть спільного господарства. Після цього позивачкою було прийнято рішення про те, щоб звернутися до суду із даною позовною заявою. Позивачка переконана, що шлюб між ними є помилковим, тому, просить не надавати терміну для примирення. За таких обставин вважає, що сім"я остаточно розпалася і зберегти її неможливо, а також, що подальше спільне життя із відповідачем є неможливим. Просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище " ОСОБА_4 " та стягнути із відповідача сплачену нею суму судового збору.

Позивачка в судове засідання не з`явилася, однак подала на адресу суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала повністю, просить задоволити, не заперечила проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання неодноразово не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення таких був повідомлений належним чином за зареєстрованою адресою місця проживання. Відповідачеві двічі було направлено судові повістки про виклики до суду в підготовчі судові засідання, в які він не з"явився, не повідомивши суд про причини неявки, а поштові відправлення було повернуто на адресу суду. Відповідно до довідок Укрпошти, причиною повернення таких поштових відправлень зазначено "за закінченням встановленого строку зберігання". Після чого відповідачеві двічі надсилалися судові повісти про виклик в судові засідання, в які він не з"явився, не повідомивши суд про причини неявки, а поштові відправлення було повернуто на адресу суду. Відповідно до довідок Укрпошти, причиною повернення таких поштових відправлень зазначено "за закінченням встановленого строку зберігання". Від відповідача не надходило на адресу суду клопотань, заяв про місце його перебування, місцезнаходження, письмових пояснень, відзиву на позовну заяву.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

У відповідності до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Від так, відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК, відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

На підставі ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

А тому, суд постановив провести по справі заочний розгляд та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється .

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітньої дитини та інші обставини життя подружжя.

Судом встановлено, що позивачка та відповідач уклали шлюб 25.10.1997 року у Липницькій сільській раді Жовківського району Львівської області, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис № 16, що стверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 . У зв"язку із укладенням шлюбу позивачка змінила своє дошлюбне прізвище " ОСОБА_5 " на " ОСОБА_4 ".

Із позовної заяви вбачається, що від подружнього життя у них народилася дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Згідно п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» №11 від 21.12.2007 року проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Відповідно до обставин, викладених у позовній заяві, причиною розірвання шлюбу є те, що за час перебування у шлюбі з відповідачем життя в них не склалося. Відповідач інтересами сім"ї не цікавиться. Сторони на даний час не підтримують шлюбно-сімейні стосунки та не ведуть спільного господарства. Позивачка переконана, що шлюб між ними є помилковим, та вважає, що сім"я остаточно розпалася і зберегти її неможливо.

Відповідно до ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. У відповідності із ст. 110 ч. 1 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що розлад в сім`ї носить стійкий характер, сім`я розпалась остаточно, сторони припинили подружні стосунки, втратили одне до одного почуття любові та поваги, сім`я фактично не існує. Суд враховує, що відповідач проявив байдужість до збереження сім`ї. А тому, позов ОСОБА_1 слід задоволити.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. А тому вимога позивачки про залишення їй прізвища " ОСОБА_4 " підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, зокрема, у разі задоволення позову - на відповідача. Тому, суд приходить до висновку, що з відповідача слід стягнути в користь позивача судовий збір, який сплечений при подачі позову до суду.

Керуючись ст. ст. 23, 141, 247, 258-259, 264-265, 280-284, 354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов задоволити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що зареєстрований Липницькою сільською радою Жовківського району Львівської області 25.10.1997 року, актовий запис 16.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище " ОСОБА_1 ".

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України серія НОМЕР_2 , виданий Жовківським РВ УМВС України у Львівській області 12.05.1998 року) в користь ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , паспорт громадянина України серія НОМЕР_3 , виданий Жовківським РВ ГУДМС України у Львівській області 22.03.2013 року, РНОКПП НОМЕР_4 ) судові витрати в розмірі - 768.40грн. судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Одночасно роз"яснити відповідачу, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга подається Львівському апеляційному суду через Жовківський районний суд Львівської області.

Суддя Ясиновський Р. Б.