Справа № 761/7951/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2019 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

при секретарі - Дідук С. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 в інтересах Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про зустрічне забезпечення позову у справі за позовною заявою ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до державного реєстратора Алієва Гусєйн Азіз Огли Комунального підприємства «Світоч» м. Києва, Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Подільського районного суду м.Києва перебуває справа позовом ОСОБА_2 до державного реєстратора Алієва Гусєйн Азіз Огли Комунального підприємства «Світоч» м. Києва, Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про визнання протиправним та скасування рішення.

Разом з позовною заявою до суду від позивача надійшла заява про забезпечення даного позову шляхом накладення арешту на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , заг. площа 47,2 кв.м., житлова площа 20,2 реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000.

В обґрунтування своєї заяви позивач посилався на те, що на підставі Договору купівлі-продажу квартири від 15.05.2008 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ковальчуком С.П. за реєстровим номером № 4569, придбав квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , загальна площа 47,2 кв. м., житлова площа 20,2 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000.

Вказує, що за Договором кредиту № 030.29-50/344-К від 15.05.2008 р. отримав від Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» грошові кошти на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання в сумі 93100,00 доларів США 00 центів зі сплатою 13,50 % річних та комісій. Для забезпечення вимог банку передав належну йому квартиру в іпотеку Акціонерному комерційному банку соціального розвитку «УКРСОЦБАНК» у якості забезпечення виконання ним зобов`язань за Договором кредиту № 030.29-50/344-К від 15 травня 2008 року.

Посилається, що з 12.08.2008 р. у вказаній квартирі проживають та зареєстровані позивач ОСОБА_2 , його дружина ОСОБА_3 та їх неповнолітня дитина донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Зазначає, що 21.02.2019 р. відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, йому стало відомо, що власником однокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_2 , з 22.01.2019 p. став Банк - Публічне акціонерне товариство "Укрсоцбанк".

Реєстрацію переходу права власності було здійснено 22.01.2019 р. о 18:43:11 год. державним реєстратором Алієвим Гусєйн Азіз Огли Комунального підприємства «Світоч» м. Києва.

Посилаючись на те, що повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору та анулювання залишку заборгованості за основним зобов`язанням за адресою проживання те реєстрації позивач не отримував, ОСОБА_2 звернувся до суду з даним позовом.

При подачі позову позивач також подав заяву про його забезпечення.

Ухвалою від 19.04.2019 Подільський районний суд м. Києва вжив заходи забезпечення позову та наклав арешт на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальна площа 47,2 кв. м., житлова площа 20,2 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000.

При цьому, 19.06.2019 року до Подільського районного суду м.Києва надійшла заява від представника відповідача про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову, в якій заявник просить застосувати заходи зустрічного забезпечення, шляхом внесення позивачем на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі - 100 000 грн.

Свою заяву заявник обґрунтовує тим, що ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 19.04.2019 року було накладено арешт на квартиру, право власності на ячку оформлене за банком. При цьому, посилаючись на п.2 ч. 3 ст. 154 ЦПК України, заявник вважає, що в даному випадку буде за доцільне застосувати заходи зустрічного забезпечення, так як існує загроза, що позивач не матиме можливості відшкодувати відповідачу збитки, завдані йому забезпеченням позову, у разі відмови судом у задоволенні позовних вимог у даній справі.

Зокрема, представник банку посилається на те, що ОСОБА_2 не сплачує за комунальні послуги, у зв`язку з чим утворилась заборгованість у розмірі 664,30 грн., а також може зіпсувати наявне майно.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для зустрічного забезпечення позову у зв`язку з наступним.

Згідно з ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Аналіз вищенаведених норм права дає підстави для висновку, що за відсутності обставин, які є обов`язковою умовою застосування зустрічного забезпечення, таке забезпечення є правом, а не обов`язком суду. Це питання віднесено на розсуд суду і застосовується у разі наявних до того обґрунтованих сумнівів щодо безперешкодного можливого відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи.

Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку з забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник в порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом і не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Воно має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів за заявою позивача.

Так, представник відповідача просить суд вжити заходи щодо зустрічного забезпечення, шляхом внесення позивачем на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі 100 000 грн., посилаючись на можливі збитки відповідачу, а також на те, що ОСОБА_2 не має місця проживання, оскільки проживає в квартирі, право власності на яку зареєстроване за банком. Відповідно, банк вбачає обов`язкові підстави для зустрічного забезпечення позову.

Проте, як вбачається із наданих матеріалів справи, заявник не надав суду належні та допустимі докази на підтвердження зазначених обставин.

Зокрема, сторонами не заперечується, що ОСОБА_2 на даний час має місце проживання в спірній квартирі, що виключає обов`язковість зустрічного забезпечення відповідно до ст. 154 ЦПК України.

Крім того, доказів спричинення збитків відповідачу суд з додатних до заяви про зустрічне забезпечення документів не вбачає. Надана суду роздруківка з сайту ГІОЦ про наявність поточної заборгованість за комунальні послуги за червень 2019 року не свідчить про те, що ОСОБА_2 не сплачує за комунальні послуги.

Доводи про пошкодження майна є припущенням.

Таким чином, враховуючи предмет та підстави даного позову, з огляду на обраний вид забезпечення позову, який не впливає на матеріальний стан відповідача, як власника майна, та не призводить до понесення додаткових витрат внаслідок його застосування, враховуючи відсутність доказів завдання відповідачу збитків внаслідок накладення арешту на спірну квартиру, а також те, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у заяві обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача про застосування заходів зустрічного забезпечення позову.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, ухвала про забезпечення позову була оскаржена банком в апеляційному порядку. Оскаржуваною ухвалою вже констатовано факт відсутності підстав застосування заходів зустрічного забезпечення. Таким чином, судом апеляційної інстанції буде надано оцінку правильності ухвали від 19.04.2019, та, відповідно, правомірності незастосування заходів зустрічного забезпечення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 81, 154 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 в інтересах Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про зустрічне забезпечення позову у справі за позовною заявою ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до державного реєстратора Алієва Гусєйн Азіз Огли Комунального підприємства «Світоч» м. Києва, Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про визнання протиправним та скасування рішення,- відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Подільський районний суд міста Києва.

СуддяТ. В. Войтенко