Справа № 588/2053/18
провадження № 2/588/105/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2019 року Тростянецький районний суд Сумської області у складі головуючого судді Маслова В. В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі і гідності та стягнення моральної шкоди,

У С Т А Н О В И В:

Позивачка 18.02.2019 року звернувся до суду із заявою про виправлення описки в ухвалі Тростянецького районного суду Сумської області про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження від 15.01.2019, яка була постановлена у справі за її позовом до ОСОБА_2 про захист честі і гідності та стягнення моральної шкоди. У вказаній заяві позивачка просила суд виправити описку зазначивши: 1) у вступній частині ухвали назву предмету позову «про захист гідності» замість помилкового «про захист честі і гідності»; 2) у мотивувальній частині ухвали замість слова «запропонувати» слово «зобов'язати».

В обгрунтування заяви зазначила, що суд помилково не врахував суті заявлених нею позовних вимог та положень ч. 2 ст. 93 ЦПК України, згідно з якими учасник справи, якому поставив запитання позивач, зобовязаний надати вичерпну відповідь на кожне питання окремо.

Згідно з частиною 2 статті 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява позивача є необґрунтованою і не підлягає задоволенню, виходячи з таких мотивів.

Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України від18.12.2009 N14 «Про судоверішення уцивільній справі» - вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

При цьому, слід наголосити, що опискою або арифметичною помилкою є описка або помилка технічного характеру. Термін описка означає помилку в написаному тексті, зокрема через неуважність. Під опискою необхідно розуміти зроблену помилку в написанні слів (спотворення слів); спотворення (неточність): прізвища, імені й по-батькові, в зазначенні ініціалів, назві юридичних осіб, їхніх адрес тощо. Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Як вбачається з матеріалів справи 15.01.2019 року Тростянецьким районним судом Сумської області було постановлено ухвалу, якою прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі і гідності та стягнення моральної шкоди. Крім того, запропоновано ОСОБА_2 надати відповіді на питання ОСОБА_3.

Наведена ухвала, на переконання суду, не містить описок у тих частинах, на які посилається позивачка. Вказані позивачкою слова, зазначені судом в ухвалі, не є помилкою, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання, а тому не є опискою в розумінні ст. 269 ЦПК України.

З огляду на зазначене, суд вважає, що вимоги ОСОБА_3, про виправлення описки в ухвалі суду від 15.01.2019 не підлягають задоволенню.

Разом із тим, суд вважає за необхідне зазначити, що позивачка в обгрунтування заявлених вимог посилалась на норми ЦК України, які регулюють питання захисту честі і гідності, тому суд в ухвалі від 15.01.2019 визначив предмет позову згідно із цим посиланням.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу позивача, що письмове опитування учасників справи як свідків згідно зі ст. 93 ЦПК України має розглядатись у взаємозвязку із іншими нормами ЦПК України.

Надання відповіді на письмові запитання є обов'язком учасника справи, а не його правом. Разом із тим, існують підстави, які дають йому можливість відмовитися від надання відповідей на письмові запитання інших учасників справи, зокрема, якщо відповідь учасника справи щодо себе, членів сім'ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім'ї або близький родич цих осіб) може тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім'ї чи близьких родичів (ст. 71 ЦПК України). Така підстава була визначена для уникнення порушення ст. 63 Конституції України.

Серед видів юридичної відповідальності є цивільна відповідальність - настає за порушення договірних зобов'язань або заподіяння позадоговірної шкоди. Вона тягне повне відшкодування завданої шкоди, як майнової, так і немайнової, а також сплату неустойки.

Як вбачається із заявленого позову позивачка ставить питання про притягнення відповідача до цивільної відповідальності та просить відшкодування моральної шкоди, що заподіяна відповідачем.

За таких обставин суд цілком обгрунтовано не зазначив в ухвалі від 15.01.2019 про обовязок відповідача надавати відповіді під час письмого опитування.

Керуючись ст. 260, 261, 269 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про внесення виправлень у судове рішення відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Тростянецький районний суд Сумської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складення повного тексту ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Повний текст ухвали складено та підписано суддею 22.02.2019 року.

Суддя В.В. Маслов