08.07.2019 Справа № 756/3237/19
Провадження № 2/756/3612/19
Справа № 756/3237/19
У х в а л а

8 липня 2019 року Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Жука М.В.,

при секретарі Івановій І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,

в с т а н о в и в:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики.

У судове засідання сторони не прибули, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що у призначене на 15.05.2019 року судове засідання позивач не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином про, що свідчить зворотне повідомлення про вручення поштового відправлення, яким йому надсилалась судова повістка (а.с. 27).

У наступне судове засідання призначене на 08.07.2019 року на 11 год. 00 хв. позивач ОСОБА_1 також не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, рекомендованим листом зі зворотнім повідомленням за адресою, яку він сам зазначив у позовній заяві: АДРЕСА_1. Це поштове відправлення з судовою повісткою було повернуто відправнику у зв`язку з відсутністю адресата (на конверті проставлена відмітка пошти 28.05.2019 року). Заяв про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження позивач суду не надавав.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України установлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд (зокрема, рішення Європейського суду з прав людини в справах "Пономарьов проти України" та "Мушта проти України"), сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Згідно із п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

За таких обставин, суд дійшов висновку про те, що позивач ОСОБА_1 належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не прибув без поважних причин, про причини неявки у судове засідання не повідомляв, заяв про розгляд справи у його відсутність не подавав, справою не цікавився, що свідчить про втрату ним інтересу до цієї справи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 у судове засідання повторно не прибув, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справі, заяви про розгляд справи у його відсутність до суду не надходило, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 257, 260, 261 та 354 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя