Ухвала

02 липня 2019 року

м. Київ

справа № 363/1537/17

провадження № 61-11818ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Дундар І. О. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 30 травня 2019 року у справі за позовом заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державного агентства лісових ресурсів України, Державного підприємства «Київська лісова науково-дослідна станція» до Новопетрівської сільської ради Вишгородського району Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянки та витребування земельних ділянок,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 08 травня 2019 року подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 30 травня 2019 року.

На підставі касаційної скарги ОСОБА_1 не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження. Як свідчить аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, в порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України, до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у повному обсязі.

У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на момент подання позовної заяви - 2017 рік) за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становила 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У частині третій статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У цій справі предметом позову є вимоги майнового характеру (витребування з незаконного володіння двох земельних ділянок) та вимоги немайнового характеру (визнання незаконним та скасувати рішення, визнання недійсними державні акти).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

На підставі наведеного, розмір судового збору при поданні позову вимогу немайнового характеру становив - 3 200,00 грн (1 600,00 грн * 2 вимоги немайнового характеру), а розмір судового збору за подання позову майнового характеру становив 1,5 відсоток ціни позову, але не менше 1 600,00 грн.

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Таким чином, за подання касаційної скарги судовий збір за вимогами немайнового характеру становить - 6 400,00 грн (1 600,00 грн * 200 % * 2 вимоги немайнового характеру), а за вимогами майнового характеру - становить не менше 3 200,00 грн.

ОСОБА_1 сплачено судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 3 200,00 грн (фіскальний чек № від 27 червня 2019 року).

Аналіз скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціни позову щодо вимог майнового характеру (витребування з незаконного володіння двох земельних ділянок), а тому неможливо встановити розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру.

Таким чином, ОСОБА_1 за подання касаційної скарги необхідно доплатити судовий збір за вимогами немайнового характеру у розмірі 3 200,00 грн (6 400,00 грн - 3 200,00 грн), а за вимогами майнового характеру - необхідно самостійно визначити розмір судового збору та сплатити його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості спірного майна, але не менше 3 200,00 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або сплачено до УК у Печерському районі (Печерс. р-н) 22030102, код ЄДР: 38004897 , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055), символ звітності банку - 207. Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Крім того, у порушення пункту 3 частини другої статті 392 ЦПК України в касаційній скарзі вказано неповну адресу відповідача ОСОБА_1 , а саме: не зазначено назву населеного пункту (місто, селище, село тощо), назву району в області (якщо є), назву області, поштовий індекс.

На виконання пункту 3 частини другої статті 392 ЦПК України ОСОБА_1 необхідно зазначити повну адресу відповідача та надати уточнену касаційну скаргу та її копії разом із доданими до неї матеріалами відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 260, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 30 травня 2019 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І. О. Дундар