Справа №:755/546/17
Провадження №: 2-р/755/5/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" лютого 2019 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючої судді Гончарука В.П.

з секретарем Красновою І,В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві заяву Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Гненного Дмитра Анатолійовича про роз'яснення рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 13.11.2017 року у справі № 755/546/17 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа: ОСОБА_6 про відшкодування майнової та моральної шкоди завданої залиттям квартири, суд -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Гненного Дмитра Анатолійовича про роз'яснення рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 13.11.2017 року у справі № 755/546/17 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа: ОСОБА_6 про відшкодування майнової та моральної шкоди завданої залиттям квартири, в якій просить суд роз'яснити рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 13.11.2017 року у справі № 755/546/17 в частині його виконання, а саме яким чином має відбутись стягнення матеріальної шкоди в сумі 109 877,30 грн. з боржників.

Заява обгрунтована тим, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 13.11.2017 року у справі № 755/546/17, стягнуто в солідарному порядку з ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду в сумі 109877,30 грн. тобто по 36625,76 грн. з кожного.

Стягнуто в солідарному порядку з ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 моральну шкоду в сумі 5000 грн. тобто по 1666,67 грн. з кожного.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судові витрати по справі в сумі 1049,92 грн.

Стягнуто з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 судові витрати по справі в сумі 1049,92 грн.

Стягнуто з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 судові витрати по справі в сумі 1049,92 грн.

Таким чином, оскільки обов'язок виконання зобов'язання та стягнення в рівних частинах одне друге виключні поняття, а тому робить не зрозумілим резолютивну частину рішення.

В судове засідання сторони не з'явились, що не перешкоджає розгляду питання по суті.

Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положення цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об'єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов висновку, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 13.11.2017 року у справі № 755/546/17, стягнуто в солідарному порядку з ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду в сумі 109877,30 грн. тобто по 36625,76 грн. з кожного.

Стягнуто в солідарному порядку з ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 моральну шкоду в сумі 5000 грн. тобто по 1666,67 грн. з кожного.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судові витрати по справі в сумі 1049,92 грн.

Стягнуто з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 судові витрати по справі в сумі 1049,92 грн.

Стягнуто з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 судові витрати по справі в сумі 1049,92 грн.

Дане рішення набрало законної сили.

В подальшому постановою Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Гненного Дмитра Анатолійовича від 29.12.2018 року було відкрито виконавче провадження за № 57984060 на підставі виконавчого листа № 755/546/17 виданого 21.03.2018 року Дніпровським районним судом м. Києва про солідарне стягнення з ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 матеріальної шкоди в сумі 109 877,30 грн. тобто по 36625,76 грн. з кожного.

Пунктом 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» встановлено, що роз'яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз'яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до виконання.

З аналізу наведених процесуальних норм випливає, що роз'яснення судового рішення полягає у викладенні в більш чіткій та конкретній формі резолютивної частини рішення і таке роз'яснення пов'язане та має на меті забезпечити чітке і правильне виконання судового рішення, якщо його зміст є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, що виконує це судове рішення.

Роз'ясненню підлягає судове рішення, яке підлягає виконанню як у добровільному порядку, так і примусово у відповідності до Закону України «Про виконавче провадження».

Судове рішення - акт судового розгляду справи будь-якого виду провадження, яке відповідно до ст. 124 Конституції Україниухвалюється судами іменем України і є обов'язковим до виконання на всій території України.

Діюче процесуальне законодавство зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість судового рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Роз'яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов'язкового характеру.

Суд може відмовити у роз'ясненні рішення, якщо воно не припускає різного тлумачення, незрозумілість рішення зумовлена неуважністю прочитання тексту рішення, правовою безграмотністю, або у випадку, коли судове рішення не підлягає роз'ясненню. Крім того, відповідно до ст. 271 ЦПК України подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання.

Рішення суду, зміст якого просить роз'яснити заявник є зрозумілим, доступним для сприйняття та виконання, містить вичерпні, чіткі та такі, що випливають із встановлених фактичних обставин, висновки по суті заявлених вимог.

Таким чином суд приходить до висновку, що відсутні підстави для задоволення заяви Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Гненного Дмитра Анатолійовича про роз'яснення рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 13.11.2017 року у справі № 755/546/17, оскільки текст рішення є зрозумілим з конкретним зазначенням встановлених обставин, посиланням на відповідні правові норми, що були застосовані до спірних правовідносин та чітким викладом резолютивної частини із зазначенням висновку суду по суті позовних вимог

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 260-261, 271 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Гненного Дмитра Анатолійовича про роз'яснення рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 13.11.2017 року у справі № 755/546/17 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа: ОСОБА_6 про відшкодування майнової та моральної шкоди завданої залиттям квартири - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Дніпровський районний суд міста Києва.

Суддя: