Справа № 369/1744/19
Провадження № 2/369/2041/19
07.05.2019 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючої судді Пінкевич Н.С.,
за участі секретаря Середенко Б.С.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
Представник позивача у судове засідання не з`явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надав письмову заяву з проханням слухати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує. В разі неявки відповідача до суду просив розглянути справу в заочному порядку.
Відповідач в судове засідання не з`явився. Причини неявки суду невідомі.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст. 280 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача та ухвалити по справі заочне рішення.
Дослідивши в судовому засіданні матеріали справи, суд встановив наступні обставини справи.
02.12.2011 року між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 був укладений кредитний договір, який складається із заяви та Умов та правил надання банківських послуг.
З заяви ОСОБА_1 вбачається, що останній ознайомлений та погоджується з Умовами та правилами надання банківських послуг.
За ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
З поданого суду розрахунку, встановлено, що ОСОБА_1 у порушення вимог кредитного договору не вносив, передбачених платежів.
За ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором чи законом.
За ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит (грошові кошти) та сплатити проценти.
Відповідно до ч.2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст. 1048 ЦК України.
Позивачем надано суду достатньо доказів на підтвердження прострочення відповідачем, позичальником, строків повернення кредиту та сплати відсотків за користування кредитом.
Однак, відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно з нормою ст. 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Відповідно до ч. 3 ст. 1056-1 ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором.
Так, звертаючись до суду з позовом АТ КБ «Приватбанк», в частині позовних вимог щодо стягнення коштів, які утворились внаслідок заборгованості за кредитом, а саме заборгованість за процентами 7029,78 грн., свої вимоги обґрунтував тим, що ОСОБА_1 має сплатити на його користь вказані кошти відповідно до «Умов та правил надання банківських послуг», «Правил користування платіжною карткою», затверджених наказом від 06 березня 2010 року № СП-2010-256 та «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, що підтверджується підписом ОСОБА_1 у анкеті - заяві.
Однак, з матеріалів справи вбачається, що будь-які докази того, що відповідач у справі ОСОБА_1 ознайомлений та погоджувався із вказаними умовами та правилами надання банківських послуг, згідно яких нараховуються проценти по нарахуванню пені, комісії та штрафів відсутні.
Позивач не надав належних і допустимих доказів, які б підтвердили, що саме долучені до матеріалів справи Умови є складовою частиною укладеного між сторонами кредитного договору і, що саме ці Умови мав на увазі відповідач, підписуючи заяву позичальника.
Зазначена правова позиція міститься у постанові Верховного суду України від 22 березня 2017 року (справа № 6-2320цс16).
Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги позивача в частині стягнення з відповідача заборгованості за кредитом, процентами за користування кредитом підлягають задоволенню, а їх розмір відповідно до ст. 1048 ЦК України визначається на рівні облікової ставки Національного банку України.
Розрахунок відсоткових коштів за несвоєчасне виконання зобов`язання ОСОБА_1 за період 02.12.2011 р. по 31.10.2018 р., на рівні облікової ставки Національного банку України, судом здійснюється за формулою:
[Сума боргу] х [ Ставка НБУ (%)] /100% / 365 днів х [ Кількість днів ] =[Сума]
Дата початкуДата закінченняКількість днівСума боргуОблікова ставка НБУРозрахункова ставка (% у рік)Сума
10.06.201312.08.2013643 000.007736.82
15.04.201416.07.2014933 000.009.59.572.62
13.11.201405.02.2015853 000.00141497.81
06.02.201503.03.2015263 000.0019.519.541.67
28.08.201524.09.2015283 000.00272762.14
22.04.201626.05.2016353 000.00191954.51
27.05.201623.06.2016283 000.00181841.31
24.06.201628.07.2016353 000.0016.516.547.34
29.07.201615.09.2016493 000.0015.515.562.25
16.09.201627.10.2016423 000.00151551.64
14.04.201725.05.2017423 000.00131344.88
27.10.201714.12.2017493 000.0013.513.554.37
15.12.201725.01.2018423 000.0014.514.550.05
26.01.201801.03.2018353 000.00161646.03
13.07.201806.09.2018563 000.0017.517.580.55
07.09.201831.10.2018553 000.00181881.37
Всього: 2 875.84
Тобто, сума заборгованості за несвоєчасне виконання зобов`язань складає 2875,84 грн.
При визначенні неустойки суд також враховує ст.551 ЦК України, за якою розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають значення для справи.
Встановлено, що позивач нарахував відповідачу пеню та комісію в розмірі 1000,00 грн., штраф 500 грн.(фіксована складова) та 515,99 грн. (процентна складова).
Відповідно до роз`яснень п. 27 постанови №5 Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають з кредитних правовідносин» від 30 березня 2012 року істотними обставинами в розумінні ст. 551 ЦК України можна вважати, зокрема, ступінь виконання зобов`язання боржником, майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні, не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на вагу (відсутність негативних наслідків для позивача через прострочене виконання зобов`язань). Між тим згідно з ч.3 ст.551 ЦК України суд має право зменшити розмір неустойки, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Істотними обставинами в розумінні ст. 551 ЦК можна вважати, зокрема, ступінь виконання зобов`язання боржником.
Враховуючи наявні в матеріалах справи докази, обґрунтування позовних вимоги, суд приходить до висновку про зменшення пені та штрафів за несвоєчасне виконання зобов`язань за договором до 500 грн. При цьому судом враховуються відсутність в матеріалах справи доказів з боку позивача щодо завдання істотної шкоди невиконанням відповідачем умов договору.
Таким чином, загальна сума заборгованості, що підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_1 , становить 5665,88 грн., яка складається з заборгованості за кредитом в розмірі 2290,04 грн., нарахованих відсотках за користування кредитом 2875,84 грн., заборгованості за пенею та комісією, штрафами в розмірі 500, 00 грн.
При поданні позовної заяви позивачем сплачено судовий збір в сумі 1 921 грн. відповідно до Закону України Про судовий збір.
Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
У зв`язку з тим, що позовні вимоги майнового характеру задоволено частково, тому з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір майнового характеру пропорційно до задоволених позовних вимог .
Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь позивача в сумі 960,11 грн.
Керуючись ст.ст. 509, 525, 526, 530, 551 1054-1055 ЦК України та керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 89, 95, 133, 141, 223, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 284, 288, 354, 355 ЦПК України, суд
Позовні вимоги Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» задовольнити частково.
В задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Відповідач : ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлено 07.05.2019 року.

Суддя Н.С.Пінкевич