Справа № 589/2866/19
Провадження № 2/589/1563/19
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 липня 2019 року

Суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Курбанова А.Р., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про припинення права відповідачів на 1/12 частку квартири та визнання права власності на дану частку за позивачем,-

ВСТАНОВИВ:

04.07.2019р. позивач звернулася до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з позовом про припинення права ОСОБА_2 та ОСОБА_3 загалом на 1/12 частину квартири (по 1/24 кожного) та визнання права власності за позивачем на вказані частини.

Ознайомившись з даною позовною заявою, вважаю, що остання підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Право на звернення в суд не є абсолютним і на цьому неодноразово зауважував Європейський суд з прав людини, оскільки певна визначена процедура звернення за захистом свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права повинна бути передбачена нормами національного законодавства. І за таких обставин кожна особа, звертаючись до суду із позовом, повинна його (цього порядку) дотримуватися (рішення «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року).

Так, згідно з ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як встановлено з тексту позовної заяви, остання містить три вимоги майнового характеру, а саме: про припинення права власності на частку квартири ОСОБА_2 , та така ж вимога заявлена до ОСОБА_3 , а також про визнання права власності за позивачем на частку спірної квартири.

Згідно за пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 0,1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто позивач у даному випадку мала сплатити судовий збір у загальному розмірі 2305 грн. 20 коп.: по 768 грн. 40 коп. за кожну вимогу майнового характеру.

Однак з квитанції № 8890 від 03.07.2019р. вбачається, що позивачем, при подачі даного позову до суду, був сплачений судовий збір в розмірі 768 грн. 40 коп., тобто не в повному обсязі, отже, враховуючи предмет позову, позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 1536 грн. 80 коп.

При цьому, слід звернути увагу позивача, що за наявності підстав для звільнення її від сплати судового збору остання повинна зазначити про це в своїй заяві про усунення недоліків з посиланням на відповідну норму закону та долучити докази на підтвердження таких обставин. Крім того, суд роз`яснює право на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати за наявності підстав, передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що позивачем, в порушення п. 4 ст. 177 ЦПК України, не додано до позовної заяви документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку й розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору, що тягне за собою правові наслідки, передбачені ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про припинення права відповідачів на 1/12 частку квартири та визнання права власності на дану частку за позивачем слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про припинення права відповідачів на 1/12 частку квартири та визнання права власності на дану частку за позивачем - залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області А.Р.Курбанова