Справа №: 398/4217/18
провадження №: 2/398/444/19
"21" лютого 2019 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області
головуючого Крімченко С.А.,
за участю секретаря - Кулікової В.В.,
розглянувши у судовому засіданні в м. Олександрії цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням, -
Позивач звернувся до суду з позовом відповідно до якого просить визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме, квартирою АДРЕСА_1
Свої вимоги позивач мотивує тим, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 16.01.2007 року він та його неповнолітній син ОСОБА_3 є співвласниками квартири АДРЕСА_1.
Крім нього, позивача, та його сина, ОСОБА_3. в квартирі також зареєстрована його дружина ОСОБА_2, яка в 2004 році виїхала на проживання до Російської Федерації, де проживає і до цього часу, квартирою не користується, її особисті речі в квартирі відсутні.
Реєстрація відповідача в квартирі позбавляє його можливості належним чином розпорядитись своєю власністю, він змушений сплачувати за відповідача комунальні послуги, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом.
В судове засідання позивач, належним чином повідомлений про час, місце і дату розгляду справи, не з'явився, натомість надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.
Відповідач в судове засідання не з'явилася. Згідно довідки управління дозвільно-погоджувальних процедур та адміністративних послуг Олександрійської міської ради Кіровоградської області від 27.12.2018 року про реєстрацію місця проживання ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1. Разом з тим, судова повістка про виклик відповідача в судове засідання, яку було направлено на вказану адресу, повернулась з відміткою про невручення.
Згідно з ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за 10 днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.
24 січня 2019 року на офіційному веб-сайті судової влади України було розміщено оголошення про виклик ОСОБА_2 на 10год. 30хв. 21.02.2019 року на розгляд зазначеної цивільної справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно із ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Особа має право на захист порушеного права у спосіб визначений законом або договором. Способи захисту цивільних прав та інтересів судом встановлені ч. 2 ст. 16 ЦК України.
Аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю.
Така ж правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 16 січня 2012 року у справі № 6-57цс11.
Згідно ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік.
Відповідно до частини четвертої статті 156 ЖК України до членів сім'ї власника відносяться особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу, а саме подружжя, їх діти і батьки. Членами сім'ї власника може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство.
В судовому засіданні встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 16.01.2007 року квартира АДРЕСА_1, на праві приватної спільної власності належить ОСОБА_1 та члену його сім'ї неповнолітньому сину ОСОБА_3 (реєстраційний №9443/66 с221)(а.с.3).
Згідно технічного паспорта(інвентарний номер по архіву №571, реєстровий номер правової реєстрації 9443/66 с221) на квартиру АДРЕСА_1, власниками квартири є ОСОБА_1 та ОСОБА_3(а.с.4-5).
Відповідно до довідки про склад сім'ї від 13.11.2018 року №511, виданої головю квартального комітету Олександрійської міської ради, за адресою: АДРЕСА_2, зареєстровані: ОСОБА_1 - власник, ОСОБА_3 - син, ОСОБА_4 - син, ОСОБА_2 - дружина, яка більше 4 років за вказаною адресою не проживає.
Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги знайшли своє підтвердження. Реєстрація відповідача в даній квартирі, створює для позивача перешкоди в користуванні та розпорядженні власністю, а також змушує нести додаткові витрати по оплаті за комунальні послуги.
При зверненні до суду з позовом позивач повнен був сплатити в розмірі 704 грн. 80 коп. судового збору.
Згідно п.8 ст.5 Закону України «Про судовий збір» особи з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім'ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються.
В зв'язку із задоволенням позову судовий збір в розмірі 704 грн. 80 коп. підлягає стягненню з відповідача на користь держави.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 264, 265, 280 - 282, 352, 354 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1(ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованого адресою: АДРЕСА_3) до ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_2, зареєстрована: АДРЕСА_4) про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_2, зареєстрована: АДРЕСА_4) такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1
Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_2, зареєстрована: АДРЕСА_4) на користь держави судові витрати в розмірі 704 грн. 80 коп.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його складення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя