ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 637/481/19 Головуючий суддя І інстанції Островська Н. І.
Провадження № 22-ц/818/3808/19 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Справи у спорах, що виникають із договорів
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

05 липня 2019 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах Яцини В.Б., перевіривши відповідність вимогам закону апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду Харківської області від 23 травня 2019 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Шевченківського районного суду Харківської області від 23 травня 2019 2019 року задоволено позовні вимоги Акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, 24.06.2019 ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, до якої додано клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Оскаржуване рішення ухвалено судом 23.05.2019. Апеляційна скарга подана 24.06.2019, тобто, в межах законодавчо визначеного строку на апеляційне оскарження, з урахуванням правила ч. 3 ст. 124 ЦПК України, за яким якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Однак, апеляційне провадження не може бути відкрите з огляду на наявність недоліків форми апеляційної скарги, що підлягають усуненню з боку апелянта.

При поданні апеляційної скарги ОСОБА_1 не було сплачено судовий збір.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За правилами пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року зі змінами та доповненнями, за подання апеляційної скарги на рішення суду підлягає сплаті судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно із пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 вказаного Закону в редакції, що була чинна на час звернення позивача до суду, за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою підлягав сплаті судовий збір за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2019 був визначений у розмірі 1921 грн. 00 коп.

Ціна позову була визначена у сумі 51377,38 грн.

Отже, за подання апеляційної скарги на рішення Шевченківського районного суду Харківської області від 23 травня 2019 року підлягає сплаті судовий збір у розмірі 2881 грн. 50 коп.

До апеляційної скарги додано клопотання про звільняння ОСОБА_1 від сплати судового збору з урахуванням тяжкого матеріального стану.

Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_1 не має можливості сплатити судовий збір у розмірі, визначеному законом, оскільки вона є пенсіонером за віком, перебуває на обліку в органах Пенсійного фонду України. Розмір її пенсії складав до січня 2019 року - 1751,59 грн, з січня по березень 2019 року - 1923,79 грн, з березня по травень 2019 року - 2023,79 грн.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

У п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» судам роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК (нині ст. 136 ЦПК України) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (нині ст. 12 ЦПК України) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року зі змінами та доповненнямивраховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Так, хоча п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» напряму не передбачає можливості звільнення від сплати судового збору інших учасників справі крім позивача - фізичної особи, з метою недопущення порушення засад пропорційності та забезпечення права на апеляційний перегляд справи, які закріплені у п.п. 6, 8 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, вважаю за необхідне розглянути по суті та відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору з огляду на недоведеність підстав, зазначеній у ній.

На підтвердження свого скрутного матеріального стану ОСОБА_1 надала суду копію Довідки Головного управління ПФУ у Харківській області від 11.06.2019 за № 15 згідно якої ОСОБА_1 у грудні 2018 року отримала пенсію у розмірі 1751,59 грн, у січні та лютому 2019 року - по 1923,79 грн, у березні, квітні та травні 2019 року - по 2023,79 грн (а. с. 64).

Також, надала Довідку ГУ ДФС у Харківській області, згідно з якою у ОСОБА_1 відсутні доходи за період 4 кварталу 2018 року - 1 кварталу 2019 року (а. с. 65) та Довідку УПСЗН Шевченківської РДА Харківської області від 11.06.2019 № 223 про те, що ОСОБА_1 не перебуває на обліку в управлінні та не отримує ніяких видів соціальних допомог (а. с. 66).

Однак, надані ОСОБА_1 документи не дають можливості встановити розмір її доходу за 2018 календарний рік, а відповідно і підстав для звільнення від сплати судового збору за п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», оскільки містять інформацію щодо її доходів лише за період грудня 2018 року - травня 2019 року.

Відмова у задоволенні клопотання не позбавляє ОСОБА_1 права повторно звернутись до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору, надавши суду відомості про її сукупні доходи за 2018 календарний рік.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне залишити апеляційну скаргу ОСОБА_1 без руху для сплати судового збору у сумі 2881 грн. 50 коп. та надання до Харківського апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату цих витрат, або звернення до суду із клопотанням про звільнення від сплати таких витрат з наданням відомостей про її сукупні доходи за 2018 календарний рік.

Реквізити рахунку для сплати судового збору:

розрахунковий рахунок: 0012;

отримувач коштів: УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101;

код отримувача: 37999628;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача: 899998;

код бюджетної класифікації: 22030101.

призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Для вчинення вказаних дій апелянту слід надати строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Керуючись ч. 2 ст. 357 ЦПК України суд

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали для сплати судового збору у сумі 2881 грн. 50 коп. та надання до Харківського апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату цих витрат, або звернення до суду із клопотанням про звільнення від сплати таких витрат з наданням відомостей про її сукупні доходи за 2018 календарний рік.

Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вищевказаних вимог апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Б. Яцина.