Номер провадження 2/754/4299/19
Справа №754/2234/18
РІШЕННЯ

Іменем України

24 січня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:

головуючої-судді- Таран Н.Г.,

за участю секретаря - Ковтуненка В.В.,

без участі сторін по справі

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, мотивуючи його тим, що ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла його бабуся ОСОБА_2 Спадкоємцем першої черги був її син - батько позивача - ОСОБА_3 Проте, він не зміг скористатися своїм правом на прийняття спадщини через різке погіршення стану, а саме: загострення цирозу печінки через лікування наслідків перенесених попередньо інфарктів на фоні надбаного цукрового діабету. Через вищезазначений тяжкий стан здоров'я він був неспроможний виїхати поза зону тимчасово неконтрольованої Українським урядом територію, щоб :своєчасно подати заяву про прийняття спадщини від ОСОБА_2 Внаслідок зазначеного погіршення стану здоров'я він помер ІНФОРМАЦІЯ_5 року, так і не подавши заяви на прийняття спадщини після ОСОБА_2 Для оформлення спадщини за батьком позивач звернувся до Двадцять першої київської державної нотаріальної контори з проханням прийняти заяву про прийняття спадщини. Заяву щодо прийняття спадщини за батьком прийняли. Щодо прийняття заяви стосовно спадщини бабусі ОСОБА_2, позивачу було відмовлено, бо шестимісячний строк на подання заяви на прийняття спадщини на той момент вже сплив, оскільки відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У зв'язку з вищевикладеними обставинами позивач просив визначити йому додатковий строк в три місяці з дня набрання рішення суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за місцем відкриття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Ухвалою від 27.04.2018 року відкрито провадження у вищевказаній справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Представник відповідача скористався правом, визначеним ст. 178 ЦПК України та направив до суду відзив на позов, який датований 13.07.2018 року.

Ухвалою суду від 29.10.2018 року у підготовчому судовому засіданні задоволено клопотання позивача про витребування доказів. Витребувано з Двадцять першої київської державної нотаріальної контори інформацію (витяги з державних реєстрів) про наявність спадкових справ та заповітів до майна померлих ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 року та у випадку наявності спадкових справ до майна померлих, витребувано завірені належним чином копії спадкових справ.

В судове засідання позивач не з'явився, надавши заяву про розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився. Відповідно до відзиву, що міститься в матеріалах справи просить розглянути справу за відсутності представника, про розгляді справи покладається на суд.

Від Двадцять першої київської державної нотаріальної контори до суду 02.01.2019 року надійшов лист, відповідно до змісту якого вбачається, що Двадцять перша київська державна нотаріальна контора просить розглянути справу без участі представника, однак нотаріальна контора не була залучена до участі у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України (неявка в судове засідання всіх учасників справи) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши вимоги позивача, відзив на позов представника відповідача, суд прийшов до висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Згідно частини 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У ст.ст. 1216, 1217 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За змістом ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Статтею 1272 ч.3 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом установлено наступне.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року, що вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1, виданого 04.08.2017 року Деснянським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис №979.

Спадщина, що відкрилась після смерті спадкодавця ОСОБА_4 не була прийнята її сином ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 року, відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 виданого 02.08.2017 року Деснянським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис №984.

З копії спадкової справи №426-2017 до майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_3 вбачається, що позивач ОСОБА_1 після смерті свого батька ОСОБА_3 у визначений законом шестимісячний строк звернувся до Двадцять першої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

27.02.2018 року державним нотаріусом Двадцять першої київської державної нотаріальної контори видано ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилось після смерті його батька ОСОБА_3

З копії спадкової справи №109-2018 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_2 вбачається, що після її смерті ОСОБА_1 звернувся до Двадцять першої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті його бабусі.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 15.02.2018 року за вих. №779/02-31 державним нотаріусом Двадцять першої київської державної нотаріальної контори у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті бабусі ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 позивачу ОСОБА_1 відмовлено, у зв'язку з тим, що спадкоємцем був пропущений передбачений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. Рекомендовано звернутися до суду.

Позивач є спадкоємцем за законом як онук спадкодавця ОСОБА_2

Інші спадкоємці як за законом так і за заповітом відсутні.

У строк, визначений законом батько позивача ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 року спадщину після своєї матері ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року не прийняв в силу хворобливого стану, про що зазначено позивачем у позові.

Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" роз'яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. При відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеної ним у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

У постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 Верховний Суд України зазначив, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Суд ураховує вказані висновки і вважає, що викладені позивачем його життєві обставини, що не ставились під сумнів та не заперечувались відповідачем, мали об'єктивний, істотний і носили для позивача непереборний характер, а тому причини пропуску ним строку на подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі суд визнає поважними. При цьому суд враховує також відсутність заперечень викладених позивачем причин пропуску ним строку на подання заяви про прийняття спадщини із боку відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 12, 13, 76, 81, 89, 259, 263 - 265 ЦПК України, ст. ст. 1216, 1217, 1218, 1269, 1270, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, додатковий строк - три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання ним заяви про прийняття спадщини за законом після смерті бабусі ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення та підписання.

Суддя: Н.Г. Таран