ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/56/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" січня 2019 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

присяжних: Сіваш В.П., Заєць Є.Я.

при секретарі Козін В.Є.

з участю заявника ОСОБА_4

представника заявника ОСОБА_5

особи, відносно якої вирішується питання про визнання недієздатною ОСОБА_6

представника Органу опіки та піклування Скрицького Т.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_4, заінтересовані особи:ОСОБА_6, Орган опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення особі опікуна, суд -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернулась до суду із заявою про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення особі опікуна. Посилаючись на те, що її син ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, з дитинства (шкільного віку) страждає психічними розладами, проходив лікування у різних психіатричних закладах, однак стан здоров»я не покращувався. Спочатку він перебував на обліку у поліклініці у психоневролога до повноліття, а потім - у 2003 році - після закінчення школи всі його документи були передані до Київської психоневрологічної лікарні № 2, де він перебуває на обліку й до нині. У період з 23 жовтня 2012 року по 02 листопада 2012 року її син перебував на стаціонарному лікуванні у Київській міській психоневрологічній лікарні № 1 (вул. Фрунзе, 103 «А»). У подальшому його було повторно з 06 березня 2013 року госпіталізовано до вказаної лікарні з приводу розладу психіки за невідкладними медичними показниками, що підтверджується лікарським направленням на госпіталізацію. А 15 листопада 2013 року ОСОБА_6 було знову видано лікарем направлення на госпіталізацію до Київської міської психоневрологічної лікарні № 1 (вул. Фрунзе, 103 «А»). Вважає, що через хворобу її син не може розумно себе поводити, розуміти значення своїх дій, керувати ними, у зв»язку з чим потребує встановлення опіки та призначення опікуна.

В судовому засіданні заявниця ОСОБА_4 та її представник ОСОБА_5, діюча на підставі ордеру про надання правової допомоги від 14 липня 2017 року (а.с.20), заяву підтримали з тих же підстав, просили її задовольнити. ОСОБА_4 зазначила, що ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, страждає розладами психіки, вона є єдиною особою, яка піклується про сина, й з урахуванням їх родинних відносин просить визначити її опікуном над сином.

ОСОБА_6 в судовому засіданні заяву не визнав та просив відмовити у її задоволенні, вважаючи, що задоволення заяви натиме наслідки впливу на його особисте життя, наразі перебуває у реабілітаційному центрі з приводу зловживання алкоголем.

Представник заінтересованої особи Скрицький Т.П., діючий на підставі довіреності від 16 січня 2018 року, в судовому засідання заяву підтримав, визнав за доцільне визнати ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, недієздатним та про визнання за заявником права бути опікуном над ним. Зазначив, що інші особи, які б претендували бути опікунами ОСОБА_6, до органу опіки й піклування не звертались.

В судове засідання прокурор не з»явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, звернувся до суду із заявою про розгляд справи за його відсутності, посилаючись на наказ Генерального прокурора України № 6гн від 28.05.2015 року «Про органазіцію роботи органів прокуратури щодо представництва інтересів громадянина або держави в суді та їх захисту при виконанні судових рішень», відповідно до якого участь прокурора у розгляді судами справ про визнання фізичної особи недієздатною, обмежено недієздатною - не є обов»язковою.

Вислухавши пояснення заявника, заінтересованих осіб, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з»ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об»єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і її вирішення по суті, з урахуванням висновку судово-психіатричної експертизи, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню із наступних підстав.

Суд розглядає справи про визнання особи недієздатною. Порядок розгляду справ даної категорії встановлюється Главою 2 Розділу IV цього Кодексу.

Судом встановлено, що ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, є сином заявниці (а.с.5), який з дитинства (шкільного віку) страждає психічними розладами.

Так, ОСОБА_6 проходив лікування у різних психіатричних закладах, однак стан здоров»я не покращувався. Спочатку він перебував на обліку у поліклініці у психоневролога до повноліття, а потім - у 2003 році - після закінчення школи всі його документи були передані до Київської психоневрологічної лікарні № 2, де він перебуває на обліку й до нині. У період з 23 жовтня 2012 року по 02 листопада 2012 року ОСОБА_6 перебував на стаціонарному лікуванні у Київській міській психоневрологічній лікарні № 1 (вул. Фрунзе, 103 «А»). У подальшому його було повторно з 06 березня 2013 року госпіталізовано до вказаної лікарні з приводу розладу психіки за невідкладними медичними показниками, що підтверджується лікарським направленням на госпіталізацію. А 15 листопада 2013 року ОСОБА_6 було знову видано лікарем направлення на госпіталізацію до Київської міської психоневрологічної лікарні № 1 (вул. Фрунзе, 103 «А»).

Суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров'я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу (ч.1 ст. 298 ЦПК України).

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 23 жовтня 2017 року по даній справі призначена судово-психіатрична експертиза (а.с.34-35).

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно Висновку судово-психіатричної експертизи № 692 від 23 жовтня 2018 року, проведеного Київським міським центром судово-психіатричної експертизи, на теперішній час ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, страждає на стійкий хронічний психічний розлад у вигляді Органічного маячного (шизофреноподібного) розладу (F 06.2) і за своїм психічним станом не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керуватися ними.

Таким чином судом встановлено, що ОСОБА_6 має бути визнаний недієздатним, оскільки внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатен усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 ЦК України над недієздатною особою встановлюється опіка.

Суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна (ч.1 ст. 300 ЦПК України).

Фізична особа, відповідно до ч.1 ст. 40 ЦК України, визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це.

Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників (ч.3 ст. 63 ЦК України).

Згідно подання Органу опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 25 вересня 2017 року року № 101-9593/03 визначена доцільність призначення опікуном над ОСОБА_6 його матір - ОСОБА_4 (а.с.76).

Як вбачається із матеріалів справи ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, та заявниця перебувають у близьких родинних відносинах, є сином та матір»ю, відповідно, між ними склались позитивні відносини, заявниця проявляє турботу та піклування у зв»язку з хворобою сина.

Суд вважає, що призначення заявниці опікуном над ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, повноцінно забезпечить його права, свободи та інтереси згідно чинного законодавства.

На підставі вищевикладеного, ст. ст. 39, 40, 41, 63, 66 ЦК України, п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, ст.ст. 295-300 ЦПК України, ст.ст. 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 17, 43, 49, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 258, 262, 264, 265, 268, 273, 352 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_4, заінтересовані особи:ОСОБА_6, Орган опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення особі опікуна, - задовольнити.

Визнати ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця міста Києва, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, - недієздатним, та встановити над ним опіку.

Опікуном ОСОБА_6 призначити ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4, - його матір.

Роз»яснити заявнику правові наслідки визнання фізичної особи недієздатною та підстави поновлення цивільної дієздатності фізичної особи, яка була визнана недієздатною.

Судові витрати компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Фізична особа, відповідно до ч.1 ст. 40 ЦК України, визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п»ятнадцять днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судомому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Однак відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже, строки оскарження судових рішень в апеляційному порядку складають 30 календарних днів - для рішень і 15 календарних днів - для ухвал, однак апеляційна скарга подається за старими правилами - через суд першої інстанції.

Суддя: Коренюк А.М.

Присяжні: Сіваш В.Г.

Заєць Є.Я.