Справа № 362/6264/16-ц
Провадження 2/362/93/19
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

"10" липня 2019 р.

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування державного акта, державної реєстрації та кадастрового номеру,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Станом на дату подання позивачем позовної заяви (12.12.2016 року), діяли норми ЦПК України, що у статті 119 ЦПК України чітко та імперативно визначали вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до частини другої статті 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити також:

-ім`я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, його місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв`язку, якщо такі відомі;

-зміст позовних вимог;

-виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, в порушення пункту 2 частини другої статті 119 ЦПК України, позовна заява не містить ім`я представника позивача, його місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв`язку, якщо такі відомі.

Також, викладаючи обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у заяві вказано, що оспорювані «документи прийнято з порушенням вимог чинного законодавства», проте, в порушення в порушення наведених вимог цивільного процесуального закону, у позові не зазначено доказів, що підтверджують такі обставини.

Тобто, згідно із вимогами пункту 6 частини другої статті 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, а тому позивачу необхідно у новій редакції позовної заяви лише зазначити докази, що підтверджують зазначені ним у заяві обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, а саме: того, що оспорювані «документи прийнято з порушенням вимог чинного законодавства».

Зокрема, у прохальній частини позову позивач заявляє вимоги про скасування державного акта і державної реєстрації права власності на земельну ділянку, однак, в супереч положенням цивільного процесуального закону, відповідні органи які здійснювали видачу державного акта і державну реєстрацію права власності на земельну ділянку не визначено відповідачами у справі, що позбавляє останніх можливості приймати участь у справі та захищатися від таких позовних вимог.

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо участі у даній справі в якості відповідачів відповідних уповноважених органів які здійснювали видачу державного акта і державну реєстрацію права власності на земельну ділянку відповідача.

При цьому, оскільки земельна ділянка відповідача знаходиться на території Садового товариства «Сотка», позивачу слід вирішити питання щодо участі у даній справі вказаного товариства в якості третьої особи.

Крім того, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі та у спосіб, що встановлений Законом України «Про судовий збір».

Насамперед, позивачу необхідно врахувати вимоги частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якої у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, враховуючи, що у позові заявлено фактично три позовні вимоги немайнового характеру, а саме про:

- скасування державного акта;

- скасування державної реєстрації;

- скасування кадастрового номеру, позивачу слід сплатити судовий збір за кожну із вимог немайнового характеру.

Після цього, позивачу необхідно додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату ним судового збору у встановленому порядку і розмірі.

У пункті сьомому Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» судам роз`яснено, що якщо порушення правил статей 119, 120 ЦПК України виявлені при розгляді справи, вони усуваються в ході судового розгляду.

При цьому, суд враховує, що станом на дату постановлення даної ухвали змінились положення цивільного процесуального закону і питання форми та змісту позовної заяви врегульовано статтями 175, 177 ЦПК України.

Отже, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування державного акта, державної реєстрації та кадастрового номеру залишити без руху.

Повідомити про вказане позивача та надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя