25.02.2019 Справа № 363/4025/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2019 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі: головуючого судді Баличевої М.Б., за участю секретаря Кашоїди М.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні залі суду м. Вишгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Вишгородської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

В жовтні 2018 року позивач звернувся до суду з позовною заявою до Вишгородської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просив визначити ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, тривалістю три місяці з дня винесення рішення.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що позивач є сином ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року в смт. Южна Ломуватка Луганської області. 21.09.2018 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу із заявою про право на спадщину на нараховану, але не виплачену пенсію, що належить до сплати Пенгсійним фондом України, після смерті його матері ОСОБА_3 Однак, приватним нотаріусом Теуту Є.П. у видачі свідоцтва про право на спадщину було відмовлено, оскільки позивачем пропущено встановлений законодавством строк для прийняття спадщини та не надано відомостей щодо фактичного прийняття спадщини, а саме: відповідних документів, що підтверджують реєстрацію місця проживання померлої та реєстрації або проживання позивача за однією адресою або рішення суду про встановлення даного факту. Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини він пропустив з поважних причин оскільки, на час відкриття спадщини та на теперішній час на території Луганської області та в тому числі в місті Луганську не працювали та не працюють ніякі державні органи, а відтак зареєструвати у встановленому законом України порядку смерть матері позивач не міг. Позивач з 2016 року проживає на території Вишгородського району Київської області. Після смерті матері, ОСОБА_1 звернувся до Вишгородського районного суду Київської області із заявою про встановлення факту смерті його матері ОСОБА_3 та 29.08.2018 року позивач отримав рішення Вишгородського районного суду Київської області, яким було встановлено факт смерті його матері ОСОБА_3 17.09.2018 року Вишгородським районним судом Київської області була також винесена ухвала про виправлення описки в рішенні суду від 29.08.2018 року. 18.09.2018 року позивач отримав свідоцтво про смерть матері ОСОБА_3 21.09.2018 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса із заявою про право на спадщину за законом на нараховану, але не виплачену пенсію. На підставі викладеного, вважає, що ним було пропущено строк для звернення з відповідною заявою про прийняття спадщини з поважних причин, а тому змушений звернутися до суду з даним позовом.

Представник позивача у судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги повністю підтримав та просив їх задовольнити.

Представник відповідача Вишгородської міської ради Київської області у судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч.1, ч. 2, ч. 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 року померла мати позивача ОСОБА_3, яка на час смерті проживала у смт. Южна Ломоватка Луганської області, що знаходиться на непідконтрольній території України.

Факт родинних відносин між позивачем ОСОБА_1 та померлою ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1 від 18.07.1993 року серія НОМЕР_2.

Однак на підставі наявних у ОСОБА_1 документів, зареєструвати смерть його матері органами реєстрації актів цивільного стану не було змоги.

З метою забезпечення своїх прав та законних інтересів на території України і подальшого визнання державою Україна факту смерті його матері, ОСОБА_1 для подальшого оформлення спадщини, звернувся до Шевченківського районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві із заявою про видачу свідоцтва про смерть ОСОБА_3

01.06.2018 року Шевченківський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві надав письмову відмову у проведенні державної реєстрації смерті ОСОБА_3, оскільки надані документи, видані на території, де органи державної влади України тимчасово не здійснюють свої повноваження.

На підставі цієї відмови, ОСОБА_1 звернувся до Вишгородського районного суду Київської області із заявою про встановлення факту смерті його матері ОСОБА_3

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 29.08.2018 року було встановлено факт смерті ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року у місті Брянка смт. Южна Ломуватка Луганської області.

21.09.2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Теуту Є.П. надано ОСОБА_1 письмовий лист - роз'яснення щодо заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3, в якому приватний нотаріус посилається на те, що ОСОБА_1 пропущено встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини та рекомендовано з даного приводу звернутися до суду.

Згідно ст.ст. 1268,1269,1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз'яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Оскільки позивач в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку, що можливо надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 76-81, 258, 259, 263-265, 280-284, 354, 355 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Вишгородської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий трьохмісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення через Вишгородський районний суд Київської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1, який проживає за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідач: Вишгородська міська рада Київської області, адреса: Київська область, м. Вишгород, пл. Т. Шевченка, 1, .

Головуючий М.Б. Баличева