ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2019 року

м. Харків

Справа № 638/18089/17

Провадження № 22-ц/818/100/19

Категорія: сімейні

Харківський апеляційний суд у складі:

судді-доповідача: Кіся П.В.,

суддів: Хорошевського О.М., Яцини В.Б.,

за участю секретаря Пузікової Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Харкові

апеляційні скарги Харківської міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2

на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 08 листопада 2018 року у складі судді Хайкіна В.М. , -

у цивільній справі № 638/18089/17 за позовом ОСОБА_2 до Харківської міської ради, треті особи: Шоста Харківська державна нотаріальна контора, ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин та за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа: Шоста Харківська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин,-

встановив:

28.11.2017 року ОСОБА_2 звернувся у суд з позовом до Харківської міської ради, в якому просив встановити факт родинних відносин, а саме: що він є двоюрідним братом ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та який на день смерті був зареєстрований в АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його двоюрідний брат ОСОБА_3 , після його смерті відкрилася спадщина ( квартира за адресою АДРЕСА_1 , грошові кошти в АТ «УкрСиббанк» в розмірі 4215,46 грн. та в ПАТ «Мегабанк» у розмірі 88 003,63 грн.), та Шостою Харківською Державною нотаріальною конторою біла відкрита спадкова справа.

05.09.2017 року Шостою Харківською державною нотаріальною конторою на його заяву про бажання прийняти спадщину була надана відповідь, про те, що наданих ним документів недостатньо для встановлення родинного зв`язку між ним та двоюрідним братом.

Встановлення факту родинних відносин між ним та померлим ОСОБА_3 необхідно йому для отримання права на спадщину.

Позивач зазначив, що спільними родичами його та померлого ОСОБА_3 є дід та баба - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , від шлюбу яких були народжені доньки : ОСОБА_6 ( дівоче прізвище ОСОБА_6 ) , яка є його матір`ю та ОСОБА_8 ( дівоче прізвище ОСОБА_8 ), яка є матір`ю померлого ОСОБА_3

09.04.2018 року третя особа ОСОБА_1 звернулася з позовом до Харківської міської ради, в якому просила встановити факт родинних відносин, а саме, що вона є двоюрідною сестрою ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її двоюрідний брат ОСОБА_3 Після його смерті відкрилася спадщина. У встановлений законом строк вона звернулася до Шостої Харківської державної нотаріальна контора із заявою про прийняття спадщини, де їй нотаріусом було запропоновано подати документи, якими підтверджується родинні відносини між нею та померлим ОСОБА_3

Вона та померлий ОСОБА_3 мають спільних бабу та діда. На підтвердження родинного зв`язку з померлим, надала відповідні документи та експертний висновок від 12.07.2017 року щодо розбіжностей між документальними засобами, також посилалася на те, що факт родинних відносин може бути засвідчений допитом свідків.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 08 листопада 2018 року позовні вимоги ОСОБА_2 , ОСОБА_1 задоволені.

Суд вирішив:встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , є двоюрідним братом ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та який на день своєї смерті був зареєстрований у АДРЕСА_1 .

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 є двоюрідною сестрою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та який на день своєї смерті був зареєстрований у АДРЕСА_1 .

В апеляційній скарзі Харківська міська рада просить скасувати рішення та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволені позовних вимог ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що позивачем ОСОБА_2 не підтверджено родинних відносин, зокрема те, що баба та дід позивача ОСОБА_5 та ОСОБА_4 є батьками ОСОБА_8, схожість прізвища та по батькові не є доказом родинного зв`язку, вказані факти ґрунтуються на припущеннях та не підтверджено належними на те доказами.

Вважає, що експертний висновок Українського бюро лінгвістичних експертиз від 12.07.2017 року, наданий позивачем ОСОБА_1 , де зазначено, що ОСОБА_9 та ОСОБА_9 є тією ж самою особою, не може бути взято судом до уваги, оскільки висновок не відповідає вимогам ч. 6-7 ст. 102 ЦПК України, а саме відсутні відомості про експерта, який зробив цей висновок, та що він попереджений про відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду першої інстанції скасувати в частині задоволення позову ОСОБА_2 та ухвалити в цій частині нове рішення, яким в задоволені позову відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що позивачем ОСОБА_2 не доведено факту родинних відносин з ОСОБА_3 , свої вимоги ґрунтував лише на припущеннях.

Похованням померлого ОСОБА_3 займалася лише вона, і ніхто інший. Інших родичів у померлого ОСОБА_3 , крім неї, не має.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині встановлення родинних відносин ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на ухвалите нове рішення в цій частині про відмову у задоволені позову ОСОБА_1

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що доказами, які містяться в матеріалах справи та показами допитаних свідків підтверджено факт лише його родинних відносин з померлим ОСОБА_3 .

Також зазначає, що висновок лінгвіністичного центру, що начебто імена ІНФОРМАЦІЯ_12 та ІНФОРМАЦІЯ_13 і відповідно по батькові « ІНФОРМАЦІЯ_12 » і « ІНФОРМАЦІЯ_13 » є неналежним та недостатнім доказом родинного зв`язку ОСОБА_3 та ОСОБА_1

Також зазначає, що відстежити ланку рідства від матері ОСОБА_1 ( ОСОБА_10 ) до діда ОСОБА_9 неможливо, оскільки щодо ОСОБА_10 ( матері ОСОБА_1 ) актовий запис про народження відсутній.

Також зазначає, що не може бути доказом родинного зв`язку та обставина, що ОСОБА_1 витрачала кошти на поховання ОСОБА_3 , оскільки як йому відомо, у померлого ОСОБА_3 були заощадження які він зберігав вдома, а ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_3 отримала ключі від його квартири.

Відзивів на апеляційні скарги від учасників справи не надходило.

В судовому засіданні представники позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_11 підтримали апеляційну скаргу ОСОБА_2 , просили її задовольнити. Проти апеляційних скарг Харківської міської ради та ОСОБА_1 заперечували, просили залишити їх без задоволення.

Третя особа ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_12 підтримали апеляційну скаргу ОСОБА_1 просили її задовольнити. Проти апеляційних скарг Харківської міської ради та ОСОБА_2 заперечували, просили залишити їх без задоволення.

Представник третьої особи - Шостої Харківської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, повідомлялися про дату, час та місце розгляду справи своєчасно та належними чином. В матеріалах справи міститься заява завідуючого Головащенко О.Л. з проханням розглядати справу за відсутності їх представника.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, повідомлялися про дату, час та місце розгляду справи своєчасно та належними чином. Про поважність причин неявки суд не сповістили.

Зважуючи на положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. ст. 11, 44, 371, 372 ЦПК України апеляційний суд розглядає справу за відсутністю осіб, які не з`явилися у судове засідання, оскільки судом апеляційної інстанції були вжиті всі можливі заходи щодо їх повідомлення про виклик у судові засідання та їх неявка не перешкоджає розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників справи, які з`явилися у судове засідання, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог та доводів апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають задоволенню за таких підстав.

При здійсненні правосуддя у цивільних справах суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом (ст. 4 ЦПК).

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ для захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК).

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення не відповідає з огляду на таке.

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 19.04.2017 року (а. с. 52).

Згідно Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №49343340 від 04.10.2017, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 зареєстрована спадкова справа №60585305 (а. с.8).

Згідно з архівною довідкою Державного архіву Харківської області від 12.07.2017 року ІНФОРМАЦІЯ_4 народилася « ОСОБА_6 », батьками якої є «крестьянин ОСОБА_4 и законная жена его ОСОБА_5 дочь» ( так як у документі) ( а.с. 9)

Згідно з архівною довідкою Державного архіву Харківської області ІНФОРМАЦІЯ_6 народився « ОСОБА_2 », батьки якого « ОСОБА_13 » та « ОСОБА_6 » ( так як у документі) ( а.с. 10)

Згідно зі свідоцтвом про народження серія НОМЕР_2 ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 , батьками якого є ОСОБА_2 та ОСОБА_6 ОСОБА_6 ( а.с. 13)

Згідно з архівною довідкою Державного архіву Харківської області від 18.07.2017 року у книзі реєстрації актів про шлюб по м. Харкову Харківської області за 1937 рік є запис від 14 січня 1937 року ( реєстраційний номер 487) про шлюб « ОСОБА_9 » та « ОСОБА_8 », у графі «Прізвище після шлюбу» вказано « ОСОБА_8 » ( а.с. 11).

Згідно з посвідки про народження № НОМЕР_3 « ОСОБА_3 » ( мовою документа) народився ІНФОРМАЦІЯ_7 , батьками якого є « ОСОБА_9 »( мовою документа) та « ОСОБА_8 »( мовою документа) ( а.с. 69).

Згідно з архівною довідкою Державного архіву Харківської області від 01.08.2017 року у метричних книгах церков слободи Печеніги Вовчанського повіту Харківської губернії за 1908-1909 роки метричного запису про народження ОСОБА_8 немає ( а.с. 12).

Розглядаючи позов ОСОБА_2 про встановлення родинних відносин з померлим ОСОБА_3 , суд першої інстанції прийшов до висновку, що у померлого ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . спільні баба - ОСОБА_6 ОСОБА_5 та дід ОСОБА_4 , від шлюбу яких були народжені дочки: ОСОБА_6 ( дівоче прізвище ОСОБА_6 ) та ОСОБА_8 ( дівоче прізвище ОСОБА_6 ), матір`ю позивача ОСОБА_2 є ОСОБА_6 ( дівоче прізвище ОСОБА_6 ), а матір`ю померлого ОСОБА_3 є ОСОБА_8 ( дівоче прізвище ОСОБА_6 ).

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції за таких підстав.

За приписами ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; сторони мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості; кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень; суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін; докази подаються сторонами; збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з пунктом 5.1 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/0-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» визначено, що при розгляді справ про спадкування за законом слід звернути увагу на більш ретельну перевірку доказів належності осіб до кола спадкоємців за законом визначеної черги. Для кровного споріднення характерними є ступені споріднення, тобто кількість народжень, що пов`язують між собою двох осіб, які перебувають у родинних відносинах.

З матеріалів справи вбачається, що померлий ОСОБА_3 є сином ОСОБА_9 та ОСОБА_8 ( прізвище до шлюбу « ОСОБА_8 »)

Позивач ОСОБА_2 є сином ОСОБА_13 та ОСОБА_6 , яка є донькою ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (« ОСОБА_4 и законная жена его ОСОБА_5 дочь » так як у документі), та які по відношенню до ОСОБА_2 є дідом та бабусею.

У зв`язку з тим, що у метричних книгах церков слободи Печеніги Вовчанського повіту Харківської губернії за 1908-1909 роки метричного запису про народження ОСОБА_8 немає, неможливо встановити її родинний зв`язок з ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (« ОСОБА_4 и законная жена его ОСОБА_5 дочь» так як у документі).

З огляду на це колегія суддів приходить до висновку, що матеріалами справи не доведено, що у померлого ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . спільні баба - ОСОБА_5 та дід ОСОБА_4 .

Двоюрідний брат - це син дядька або тітки (рідної сестри або брата матері або батька).

Так, матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є синами рідних сестер або братів матері або батька.

Інших належних доказів спорідненості позивачем ОСОБА_2 не надано.

За таких обставин апеляційний суд погоджується з доводами апеляційної скарги Харківської міської ради і апеляційною скаргою ОСОБА_1 , що позивачем ОСОБА_2 не доведено факту родинних відносин з ОСОБА_3

Розглядаючи позов третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_1 про встановлення родинних відносин з померлим ОСОБА_3 , суд першої інстанції прийшов до висновку, що у померлого ОСОБА_3 та ОСОБА_1 також спільні баба та дід.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

З матеріалів справи вбачається, що померлий ОСОБА_3 є сином ОСОБА_9 та ОСОБА_8 ( прізвище до шлюбу « ОСОБА_8 »), що підтверджується посвідкою про народження ( а.с.69).

Згідно зі свідоцтвом про укладення шлюбу серія НОМЕР_4 після шлюбу прізвище ОСОБА_1 , присвоєне ОСОБА_1 ( а.с. 57)

Згідно зі свідоцтвом про народження серія НОМЕР_5 батьками ОСОБА_1 є ОСОБА_14 та ОСОБА_15 ( а.с. 56)

Згідно зі свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_6 ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_9 ,місце народження РФ Курська область, Уразовський район, село Уразово, померла ІНФОРМАЦІЯ_10 ( а.с. 58).

Згідно з Витягу з Держаного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 19 липня 2017 року прізвище ОСОБА_10 до реєстрації шлюбу - ОСОБА_8 ( а.с. 59-60).

Згідно з відповіді Управления записи актов гражданського состояния ( ЗАГС) Белгородской области от 26.07.2017 года запись акта о рождении ОСОБА_15 в архиве органов ЗАГС Белгородской области отсутсует. Проверка произведена за период с 01.01.1925г. по 31.12.1925 г. По п.Уразово Валуйковского района Белгородской области ( бывшего Уразовского района Курской области) (мовою оригінілу) ( а.61-62)

Згідно до Свідоцтва про народження ( повторне) серія НОМЕР_7 батьками « ОСОБА_9 » є « ОСОБА_9 » та « ОСОБА_16 » (мовою оригіналу) ( а.с. 64)

Таким чином матеріалами справи підтверджується тільки ті факти, що батьками третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_1 , є ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , прізвище якої до шлюбу « ОСОБА_15 », що само по собі не свідчить про наявність вказаних ОСОБА_1 родинних відносин зі спадкодавцем ОСОБА_3

Також матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_3 та ОСОБА_1 є сином та дочкою рідних сестер або братів матері або батька.

Колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги ОСОБА_2 , що відстежити ланку родинного зв`язку від матері ОСОБА_1 ( ОСОБА_10 ) до діда ОСОБА_9 неможливо, оскільки щодо ОСОБА_10 ( матері ОСОБА_1 ) актовий запис про народження відсутній, а інших належних доказів на підтвердження цієї обставини нею не надано.

Колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги Харківської міської ради, що схожість прізвища та по батькові не є доказом родинного зв`язку, вказані факти ґрунтуються на припущеннях та не підтверджено належними на це доказами.

Також апеляційний суд погоджується з доводами апеляційних скарг Харківської міської ради та ОСОБА_2 , що висновок лінгвіністичного центру про те, що нібито імена « ІНФОРМАЦІЯ_12 » та « ІНФОРМАЦІЯ_13 » і відповідно по батькові « ІНФОРМАЦІЯ_12 » і « ІНФОРМАЦІЯ_13 » є ідентичними, а тому він не може бути прийнято судом у якості доказу родинного зв`язку ОСОБА_3 та ОСОБА_1 .

Експертний висновок від 12.07.2017 року, що імена ІНФОРМАЦІЯ_13 , рос. Георгий, та ІНФОРМАЦІЯ_12 , рос. ІНФОРМАЦІЯ_12,, у документах наданих для експертизи, є ідентичними, обґрунтовано тим, що фіксація в різних документах однієї особи орфографічно відмінних українських записів особового імені ( та похідного імені по батькові) іншомовного походження внаслідок застосування відмінних принципів при міжмовному перетворенні імені.

Як вбачається з матеріалів справи у свідоцтві про народження серія НОМЕР_8 прізвище, ім`я та по батькові народженого ІНФОРМАЦІЯ_11 року російською мовою зазначено « ОСОБА_9 » ( а.с. 64) та у свідоцтві про смерть серія НОМЕР_9 прізвище, ім`я та по батькові померлого російською мовою зазначено « ОСОБА_9 » ( а.с. 65)

Відповідно до ст.110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом із іншими доказами та правилами, встановленими ст. 89 ЦПК України.

Колегія суддів відхиляє висновок експерта з тих підстав, що документи, які були предметом дослідження, складено російською мовою та до імен «Юрий» або «Георгий» не застосовувалося міжмовне перетворення.

Також експертний висновок, який зроблено на замовлення учасника справи ОСОБА_1 , не відповідає вимогам частини 5 статті 106 ЦПК України, оскільки в ньому не зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Відповідно до п. п. 2, 4-7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Виходячи із змісту ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За правилами частин 2, 3 статті 89 ЦПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхиленняабо врахування кожного доказу (групи доказів).

Наявні в матеріалах справи документи не містять належних та допустимих доказів спорідненості померлого ОСОБА_3 з позивачем ОСОБА_2 та третьою особою ОСОБА_1 .

Суд першої інстанції це не врахував, неповно з`ясував обставини справи, які мають значення для справи та дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог позивача ОСОБА_2 та третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_1 .

Враховуючи вищенаведене та проаналізувавши дані, що знаходяться в матеріалах справи та дослідивши докази у їх сукупності, апеляційний суд приходить до переконання, що заявлені вимоги позивачем ОСОБА_2 та третьою особою з самостійними вимогами ОСОБА_1 не знайшли свого підтвердження у представлених суду доказах, а тому судова колегія вважає необхідним відмовити в задоволенні позову за недоведеністю заявлених вимог.

З цих підстав, апеляційні скарги Харківської міської ради, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягають задоволенню, а відповідно до вимог ст. 376 ЦПК України, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовів ОСОБА_2 та ОСОБА_1

Судові витрати підлягають розподілу у відповідності до вимог ст.141, п.п. б, в п. 4 ч. 1 ст. 382 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 141, 367, 368, п. 2 ч.1 ст. 374, п.п.1,3,4 ч. 1 ст.376, ст.ст. 381-384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Харківської міської ради задовольнити.

Апеляційні скарги ОСОБА_2 та ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 08 листопада 2018 року скасувати та ухвалити нове.

Відмовити у задоволені позову ОСОБА_2 до Харківської міської ради та позову ОСОБА_1 до Харківської міської ради, ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_10 ) та ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_11 ) на користь Харківської міської ради Харківської області судовий збір за апеляційний перегляд рішення суду у розмірі по 1 008 (одна тисяча вісім ) грн. 60 коп., з кожного.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 08 липня 2019 року.

Головуючий: П.В. Кісь

Судді : В.Б. Яцина

О.М. Хорошевський