Справа № 638/6130/18
Провадження № 2/638/1206/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.06.2019 Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Омельченко К.О.,

секретаря Юрченко Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОБСЛУГОВУЮЧОГО КООПЕРАТИВУ «ДУБКИ-ХАРКІВ» до Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Прядко Олесі Сергіївни, третя особа ОСОБА_1 про визнання незаконною та скасування постанови від 11.04.2018 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії, -

встановив:

Обслуговуючий кооператив «Дубки-Харків» звернувся до суду з позовом до Приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Прядко Олесі Сергіївни, третя особа ОСОБА_1 , у якому просив визнати незаконною та скасувати постанову приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Прядко Олесі Сергіївни від 11 квітня 2018 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії посвідченні договору міни паю в пайовому фонді Обслуговуючого кооперативу «ДУБКИ-ХАРКІВ» () на квартиру АДРЕСА_1 , який мають намір укласти Обслуговуючий кооператив «ДУБКИ-ХАРКІВ» () та гр. ОСОБА_1 . Позовні вимоги мотивовані тим, що 11 квітня 2018 року Обслуговуючий кооператив «ДУБКИ-ХАРКІВ» та гр. ОСОБА_1 звернулись до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Прядко Олесі Сергіївни для вчинення нотаріальної дії - посвідчення договору міни паю в пайовому фонді Обслуговуючого кооперативу «ДУБКИ-ХАРКІВ» на квартиру АДРЕСА_1 .Однак у вчиненні вказаної нотаріальної дії позивачу та третій особі було відмовлено, про що відповідачем було винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 11.04.2018 р.

Зазначена постанова є незаконною з наступних підстав: у постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії зазначається, що договір міни паю на нерухомість, за посвідченням якого позивач та третя особа звернулись до відповідача, є удаваним правочином, оскільки направлений на приховування іншого правочину - договору купівлі-продажу квартири (ст. 235 Цивільного кодексу України). Про це, на думку відповідача, свідчить процедура, за якою відчужується квартира. А саме в один день особа приймається в асоційовані члени кооперативу, рішенням про прийняття в асоційовані члени за відповідною особою закріплюється певна квартира, у цей же день особа вносить пай, та в цей же день укладається договір міни, на підставі якого надувається право власності на квартиру. Таким чином, реальною метою вчинення правочину є набуття відповідною особою права власності на квартиру.

З приводу наведеного слід зауважити, що одним з визначальних принципів цивільного права України є свобода договору (ст.ст. З, 6, 627 Цивільного кодексу України). Зміст цього принципу зводиться до того, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. При цьому сторони мають право укласти договір, який не передбачений актами цивільного законодавства, але відповідає загальним засадам цивільного законодавства. Сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами. Нарешті, сторони в договорі можуть навіть відступити від положень актів цивільного законодавства і врегулювати свої відносини на власний розсуд.

Положення Цивільного кодексу України про свободу договору є вирішальними для розуміння того, чому в конкретних випадках сторони (зокрема, ОК «ДУБКИ-ХАРКІВ» та окремі фізичні особи) вважають за необхідне укладати саме певний вид договору про передання у власність таким фізичним особам відповідного нерухомого майна (квартир). Адже право укласти саме такий, а не інший договір - це право його сторін. І не належить до повноважень й обов`язків нотаріуса схиляти сторони до укладення іншого правочину, ніж бажають сторони. Отже, якщо, зокрема, ОК «ДУБКИ-ХАРКІВ» було прийнято рішення здійснювати відчуження нерухомості (квартир) певним чином - через прийняття осіб до складу членів кооперативу з наступною міною паю на квартиру, - то це приватна справа такого кооперативу й осіб, які погодились на вступ у відповідні членські та договірні правовідносини.

Дійсно, реальною метою вчинення розглядуваного правочину (договору міни паю на нерухоме майно) є набуття відповідною особою права власності на таке нерухоме майно (квартиру). Однак з цього зовсім не випливає висновок про удаваність такого договору міни паю на квартиру і приховування ним договору купівлі-продажу. Для такого висновку довелось би допустити, що договір купівлі-продажу є єдиним видом договору, за яким має відчужуватись маймо однією особою на користь іншої. Однак таке припущення є довільним й не відповідає ані чинному цивільному законодавству України, ані навіть елементарним положенням навчальних курсів цивільного права. Таким чином, розглядуваний договір міни паю на нерухоме майно (квартиру; ніяк не може вважатись удаваним, таким, що вчинений сторонами для приховання договору купівлі-продажу. Адже для визнання правочину удаваним має бути встановлено, що сторони умисно оформляють один правочин, але між ними насправді встановлюються інші правовідносини (п. 25 постанови Пленуму Верховного Суду України від 09.11.2009 р. № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними»), У даному ж випадку ОК «ДУБКИ-ХАРК1В» було прийнято рішення здійснювати відчуження нерухомості (квартир) певним чином - через прийняття осіб до складу членів кооперативу з наступною міною паю на квартиру. Тому сторони не бажали встановлення між ними інших правовідносин й інші правовідносини, крім членських та з договору міни, між сторонами не виникали. У постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії зазначається, що враховуючи удаваність договорів міни, їх слід також розглядати, як такі, що не відповідають інтересам держави та суспільства (ч. З ст. 228 Цивільного кодексу України). Посвідчення вказаних договорів фактично направлені на ухилення від оподаткування, зокрема на ухилення сплати податку на додану вартість. Так, при укладанні договору купівлі-продажу кооператив сплатив би як мінімум податок на додану вартість, що не було зроблено при укладанні договору міни. Цей довід оскаржуваної постанови побудований неправильному розумінні змісту податкового законодавства України. По-перше, приховувати договір купівлі-продажу шляхом укладення удаваного договору міни задля ухилення від сплати ПДВ є непрактичним, адже об`єктом оподаткування ПДВ є насамперед операції постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України (пп. «а» п. 185.1 ст. 185 Податкового кодексу України), а постачанням товару є будь-яка передача права на розпоряджання товарами як власник, у тому числі продаж, обмін чи дарування такого товару, а також постачання товарів за рішенням суду (п. 14.1.191 ст. 14 Податкового кодексу України). Таким чином, безпідставним є висновок, що укладення договору міни замість договору купівлі-продажу саме по собі звільняє від оподаткування такої операції ПДВ, адже такого звільнення не відбувається - операція міни у податково-правовій площині так само підпадає під визначення об`єкта оподаткування ПДВ, як і операція купівлі-продажу. По-друге, ОК «ДУБКИ-ХАРКІВ» здійснював та здійснює відчуження житла на вторинному ринку нерухомості, не будучи забудовником. Водночас, із самого набрання чинності Податковим кодексом України подальші (після першого продажу) операції поставки об`єктів житлового фонду звільнені від оподаткування ПДВ (п. 197.1.14 ст. 197 Податкового кодексу України). Відтак, про ухилення від сплати ПДВ шляхом заміни договору купівлі-продажу договором міни взагалі говорити не доводиться - в обох випадках операція з відчуження житла від оподаткування ПДВ звільнена.

У постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії зазначається, що об`єктами міни за договорами є паї членів кооперативу. Однак, паям членів кооперативу не властива повна цивільна оборотоздатність, оскільки вони не можуть бути об`єктом вільного цивільного обігу. Так, відповідно до ст. 2 Закону України Про кооперацію , пай - це майновий поворотний внесок члена (асоційованого члена) кооперативу у створення та розвиток кооперативу, який здійснюється шляхом передачі кооперативу майна, в тому числі грошей, майнових прав, а також земельної ділянки. Відповідно до ст. 12 вказаного Закону члени кооперативу мають право одержання паю у разі виходу з кооперативу в порядку і в строки, визначені його статутом. Отже, пай члена кооперативу обмежений в цивільній оборотоздатності, адже вноситься членом кооперативу до кооперативу, і може бути повернутий члену кооперативу при його виході з кооперативу. Слід наголосити, що відповідно до ст. 178 Цивільного кодексу України об`єкти цивільних прав можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту, або не обмежені в обороті, або не є невід`ємними від фізичної чи юридичної особи. Види об`єктів цивільних прав, перебування яких у цивільному обороті не допускається (об`єкти, вилучені з цивільного обороту), мають бути прямо встановлені у законі. Види об`єктів цивільних прав, які можуть належати лише певним учасникам обороту або перебування яких у цивільному обороті допускається за спеціальним дозволом (об`єкти, обмежено оборотоздатні), встановлюються законом.

Таким чином, загальним принципом цивільного права є те, що усі без винятку об`єкти цивільних прав є повністю оборотоздатними, якщо тільки інше (тобто вилученість об`єкта з обороту чи обмеження його в обороті) прямо не вказано у законі. При цьому за змістом абз. 2 ч. 2 ст. 4 Цивільного кодексу України «закон» означає виключно нормативно-правовий акт, який має юридичну силу закону України. Слід також зазначити, що згідно ч. 3 ст. 12 Закону України «Про кооперацію» статутом кооперативу можуть бути передбачені додаткові права та обов`язки його членів. Водночас, положення статуту ОК «ДУБКИ-ХАРКІВ» не обмежують обіг (у тому числі юридичні форми обігу) паїв членів кооперативу. Більше того, відповідно до п. 7.6 статуту ОК «ДУБКИ-ХАРКІВ» член чи асоційований член Кооперативу має право здійснити уступку (відчуження) свого паю (загальної частки) будь-якій іншій особі (хоча і за згодою самого кооперативу). Із зазначеного випливає, що говорити про обмежену оборотоздатність паю в кооперативі, щонайменше, недоречно.

Стосовно ж того, що кооператив не має права (на думку відповідача) набувати у власність паї своїх членів та асоційованих членів, слід вказати, що Закон України «Про кооперацію» не забороняє такого придбання, а відповідно до п. 7.7 статуту ОК «ДУБКИ-ХАРКІВ» за рішенням загальних зборів членів Кооперативу Кооператив має право придбати в свого члена чи асоційованого члена, який має намір вийти з Кооперативу, його пай (загальну частку) та пов`язані з цим паєм (загальною часткою) права.

У постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії зазначається, що відкладальною обставиною у договорі, за посвідченням якого позивач та третя особа звернулись до відповідача, визначено набуття громадянином права власності на пай після повної сплати паю. Відповідно до ч. 1. ст. 212 Цивільного кодексу України особи, які вчиняють правочин, мають право обумовити настання або зміну прав та обов`язків обставиною, щодо якої невідомо, настане вона чи ні (відкладальна обставина). Тому сплата паю в повному розмірі не може бути визначена відкладальною обставиною, оскільки заздалегідь відомо, що пай буде сплачено, адже взяті на себе зобов`язання повинні виконуватися належним чином (ст. 526 Цивільного кодексу України). Визначати відкладальною обставиною ризик не сплати паю членом кооперативу неправомірно, оскільки така не сплата буде порушенням зобов язання зі сторони члена кооперативу, що повинно тягнути за собою інші правові наслідки (зокрема, виключення з кооперативу - ст. 13 Закону України Про кооперацію ).

Відкладальною є лише така обставина, яка не залежить від волі сторін договору. Не сплату паю стороною договору не можна розцінювати як подію, що знаходиться поза межами волі сторони договору. Передача квартири після сплати паю не є відкладальною обставиною (ч. 1 ст. 212 Цивільного кодексу України), а є встановленням строку виконання зобов язання по передачі квартири вказівкою на подію, яка неминуче має настати (ч. 1 ст.530 Цивільного кодексу України).

Цей довід оскаржуваної постанови грунтується на неправильному розумінні сутності цивілістичної категорії «відкладальна умова» та її співвідношення з категорією «строк».

Відповідно до ч. 1 ст. 212 Цивільного кодексу України відкладальна обставина - це обставина, щодо якої невідомо, настане вона чи ні й з настанням якої пов`язане настання або зміна прав та обов`язків.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 14.05.2018р. позовна заява залишена без руху.

31.05.2018р. недоліки позовної заяви усунені.

Ухвалою суду від 17 липня 2018року провадження по справі відкрито.

28.12.2018р. відповідач надав суду відзив на позов, у якому проти позовних вимог заперечив у повному обсязі, просив у позові відмовити. У відзиві зазначив, що 11 квітня 2018 року Обслуговуючий кооператив «ДУБКИ-ХАРКІВ» та гр. ОСОБА_1 дійсно звернулись до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Прядко Олесі Сергіївни для вчинення нотаріальної дії - посвідчення договору міни паю в пайовому фонді Обслуговуючого кооперативу «ДУБКИ-ХАРКІВ» на квартиру АДРЕСА_1 .

Однак у вчиненні вказаної нотаріальної дії позивачу та третій особі було правомірно відмовлено, про що відповідачем було винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 11.04.2018 р.

Договір міни паю, про який йдеться в оскаржуваній постанові, мав укладатись між представником Обслуговуючого кооперативу «ДУБКИ-ХАРКІВ», іменованим надалі Сторона-1 та фізичною особою, іменованою надалі Сторона-2. Відповідно до п. 1.1 вказаного договору Сторона-2 передає у власність Стороні-1 (відступає) належний їй пай (загальну частку) у пайовому фонді Обслуговуючого кооперативу ДУБКИ-ХАРКІВ, розмір якого складає певну суму грошових коштів, з усіма правами та обов`язками, що належать асоційованому члену Обслуговуючого кооперативу ДУБКИ-ХАРКІВ відповідно до статуту вказаного кооперативу, протоколу загальних зборів членів кооперативу, довідки про розмір сплаченого пайового внеску та законодавства України, а Сторона-1 в обмін передає у власність Стороні-2 у порядку та на умовах, передбаченим Договором, нерухоме майно, визначене в п. 1.4 Договору, належне Стороні-1 на праві власності, що підтверджується Договором купівлі-продажу квартир, посвідченим приватним нотаріусом Прядко О.С.

При цьому нотаріусом до справ посвідченого договору міни мали долучатись: договір купівлі- продажу квартири; протокол загальних зборів Обслуговуючого кооперативу ДУБКИ-ХАРКІВ, яким Сторону-2 приймають до складу асоційованих членів кооперативу, із зобов`язанням внести пайовий внесок певної суми та закріпленням за ним певного житла (квартири); протокол загальних зборів Обслуговуючого кооперативу ДУБКИ-ХАРКІВ цього ж дня, згідно якого прийнятий до складу асоційованих членів кооперативу член виконала свій обов`язок по сплаті пайового внеску та члени вирішили укласти зі стороною-2 договорі міни належного їй паю в пайовому фонді кооперативу на певну (закріплену попереднім протоколом) квартиру; довідка про сплату Стороною-2 пайового внеску; довідка про балансову вартість; довідка про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, видана головою ОК ДУБКИ-ХАРКІВ.

Відповідач переконаний, що казаний договір міни, який позивач та третя особа просили посвідчити, є удаваним правочином, оскільки направлений на приховування інших правочинів - договорів купівлі-продажу квартир (ст. 235 Цивільного кодексу України). Про це свідчить процедура, за якою мала відчужуватися квартира. А саме в один день особа приймається в асоційовані члени кооперативу, рішенням про прийняття в асоційовані члени за відповідними особами закріплюються певні квартири, в цей же день особи вносять пай, та в цей же день укладається договір міни, на підставі яких набувається право власності на квартири. Таким чином, реальною метою вчинення правочину є набуття відповідною особою права власності (Та квартиру. Враховуючи удаваність договорів міни, їх слід також розглядати, як такі, що не відповідають інтересам держави та суспільства (ч. 3 ст. 228 Цивільного кодексу України).

Також укладення вказаного договору фактично направлене на ухилення від оподаткування, зокрема на ухилення сплати податку на додану вартість. Так, при укладанні договору купівлі-продажу кооператив сплатив би як мінімум податок на додану вартість, що не було зроблено при укладанні договору міни. Крім того, з поданого сторонами проекту договору випливає явна не співмірність між вартістю квартири, та вартістю паю, що обмінюються. Так, вартість паю значно перевищує балансову вартість квартири. При укладанні договору купівлі-продажу до прибутку кооперативу була б віднесена вся різниця між балансовою вартістю квартири та вартістю продажу, з наступною сплатою податку з прибутку.

Також об`єктом міни за договором мав бути пай члену кооперативу. Однак, паям членів кооперативу не властива повна цивільна оборотоздатність, оскільки вони не можуть бути об`єктом вільного цивільного обігу. Так, відповідно до ст. 2 Закону України Про кооперацію, пай - це майновий поворотний внесок члена (асоційованого члена) кооперативу у створення та розвиток кооперативу, який здійснюється шляхом передачі кооперативу майна, в тому числі грошей, майнових прав, а також земельної ділянки. Відповідно до ст. 12 вказаного Закону члени кооперативу мають право одержання паю у разі виходу з кооперативу в порядку і в строки, визначені його статутом. Отже, пай члена кооперативу обмежений в цивільній оборотоздатності, т.я. вноситься членом кооперативу до кооперативу, і може бути повернутий члену кооперативу при його виході з кооперативу. Закон України Про кооперацію не наділяє члена кооперативу правом будь-яким чином відчужувати належний йому пай, в тому числі вказаний Закон не наділяє члена кооперативу правом обмінювати пай на інше майно. Крім того, Закон України Про кооперацію не наділяє сам кооператив правом набувати у власність кооперативу паї, що належать членам кооперативу. В той же час, в порушення вимог вказаного Закону, кооператив за договором міни мав набути права власності на паї своїх асоційованих членів. Крім того, щодо вчинення договорів міни паю на нерухоме майно з відкладальною обставиною (набуття громадянином права власності на пай після повної сплати паю) слід зазначити таке. Відповідно до ч. 1. ст. 212 Цивільного кодексу України особи, які вчиняють правочин, мають право обумовити настання або зміну прав та обов`язків обставиною, щодо якої невідомо, настане вона чи ні (відкладальна обставина). Тому сплата паю в повному розмірі не може бути визначена відкладальною обставиною, оскільки заздалегідь відомо, що пай буде сплачено, адже взяті на себе зобов`язання повинні виконуватися належним чином (ст. 526 Цивільного кодексу України). Визначати відкладальною обставиною ризик не сплати паю членом кооперативу неправомірно, оскільки така не сплата буде порушенням зобов`язання зі сторони члена кооперативу, що повинно тягнути за собою інші правові наслідки (зокрема, виключення з кооперативу - ст. 13 Закону України Про кооперацію). Відкладальною є лише така обставина, яка не залежить від волі сторін договору. Не сплату паю

стороною договору не можна розцінювати як подію, що знаходиться поза межами волі сторони договору. Передача квартири після сплати паю не є відкладальною обставиною (ч. 1 ст. 212 Цивільного кодексу України), а є встановленням строку виконання зобов`язання по передачі квартири вказівкою на подію, яка неминуче має настати (ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України).

З огляду на вищенаведене приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Прядко Олеся Сергіївна дійшов правомірного висновку, що при вчиненні вказаних нотаріальних дій нотаріусом не може бути забезпечена безспірність посвідчених правочинів і відмовив позивачу та третій особі у вчиненні нотаріальної дії, про що було винесено відповідну постанову.

Крім того, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Прядко Олеся Сергіївна просить суд взяти до уваги, що Обслуговуючий кооператив ДУБКИ-ХАРКІВ неодноразово звертався до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Прядко Олесі Сергіївни із пропозиціями посвідчити правочини чи вчинити інші нотаріальні чи реєстраційні дії, які суперечать чинному законодавству. У всіх цих випадках приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Прядко Олеся Сергіївна відмовляла у вчиненні нотаріальних чи реєстраційних дій (хоч і без винесення відповідних постанов, адже позивач цього не вимагав), а саме:

Обслуговуючий кооператив ДУБКИ-ХАРКІВ неодноразово звертався з проханням здійснити нотаріальне посвідчення правочинів з нерухомим майном (будівлями та спорудами, їх комплексами, у тому числі підприємствами) у ситуації, коли закінчився строк договору оренди земельної ділянки, мотивуючи свої вимоги тим, що наявна державна реєстрація такого права оренди землі чи підтвердження сплати орендної плати за відповідну земельну ділянку після закінчення такого строку; з проханням посвідчити договір про відчуження земельної ділянки окремо від розташованих на ній будівель та споруд в умовах належності цих об`єктів одному й тому ж власнику; із заявами про здійснення реєстраційних дій щодо нерухомого майна, подаючи для вирішення питань наявності чи відсутності самовільної перебудови та/або перепланування об`єкта нерухомості; можливості або неможливості поділу (виділу) об`єкта нерухомості; наявності чи відсутності необхідності виконання будівельних робіт для поділу (виділу) об`єкта нерухомості самі лише висновки сертифікованих інженерів з технічної інвентаризації нерухомого майна; із заявами про здійснення реєстраційних дій щодо нерухомого майна, подаючи у якості документа, який підтверджує присвоєння адреси та/або випадків відсутності необхідності подання такого документа при державній реєстрації поділу об`єкта нерухомості, також висновки сертифікованих інженерів з технічної інвентаризації нерухомого майна; із заявами про здійснення реєстраційних дій щодо реєстрації права власності на комори у багатоквартирних будинках, які створені за рахунок частини місць загального користування (коридорів); із заявами про здійснення реєстраційних дій щодо реєстрації права власності на квартири на виконання за рішення суду. При цьому для здійснення такої реєстрації реєстраційні дії доводилося б проводити без створення системної папки і, відповідно, без реєстрації речових прав на земельну ділянку, без перевірки продавця при реєстрації права власності на квартири та без подання доказів введення будівлі в експлуатацію.

Обслуговуючий кооператив ДУБКИ-ХАРКІВ та його контрагенти неодноразово зверталися з проханням посвідчити угоди про розірвання договорів купівлі-продажу нерухомості з фізичними особами, відмовляючись при цьому подати докази сплати податку на доходи фізичних осіб під час такого розірвання та неодноразово звертався із заявами про здійснення реєстраційних дій щодо реєстрації права власності на квартири (приміщення) у складі будівлі/будинку в ситуації, коли наявний правовстановлюючий документ на цілу таку будівлю (будинок), а також коли житловий будинок, нежитлова будівля та квартири перебували за однією адресою.

Аналогічно Обслуговуючий кооператив ДУБКИ-ХАРКІВ та його контрагенти неодноразово зверталися із заявами про здійснення реєстраційних дій щодо реєстрації права власності на окремі об`єкти у складі цілого житлового комплексу.

Нарешті, у своїх зверненнях Обслуговуючий кооператив ДУБКИ-ХАРКІВ неодноразово порушував питання про здійснення реєстраційних дій щодо об`єктів нерухомості без додержання порядку поділу об*єктів житлових та нежитлових об*єктів нерухомості на окремі самостійні об*єкти, підстав закриття розділу реєстру, підстав та порядку зміни характеристик об*єкта нерухомості (зокрема площі), порядку присвоєння літер будівлі при реєстрації гаражних боксів, реєстрації права власності з нежитлової будівлі на окремі об*єкти- гаражні бокси, зміни типу майна тощо. Все вищезазначене свідчить про те, що позивач зловживає своїми павами як учасника цивільного обороту, тому відповідач просить суд відмовити в позові в повному обсязі.

Третя особа суду пояснень по суті справи не надала, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.

В судовому засіданні 20.06.2019 представник позивача позовні вимоги підтримав, наголосив на незаконності оскаржуваної постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, приосив позов задовольнити.

Представник відповідача проти позову заперечив з мотивів, викладених у відзиві.

Вислухавши пояснення сторін, їх доводи та заперечення, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з"ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об"єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню із наступних підстав.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст. 4 ЦПК України).

Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).

11 квітня 2018 року Обслуговуючий кооператив «ДУБКИ-ХАРКІВ» та гр. ОСОБА_1 звернулись до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Прядко Олесі Сергіївни для вчинення нотаріальної дії посвідчення договору міни паю в пайовому фонді Обслуговуючого кооперативу «ДУБКИ-ХАРКІВ» на квартиру АДРЕСА_1 . У вчиненні вказаної нотаріальної дії позивачу та третій особі було відмовлено, про що відповідачем було винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 11.04.2018 р., мотивовану наступним:

1)??Нотаріусом вказано, що зазначені договори укладаються між представником Обслуговуючого кооперативу «ЖБК ДУБКИ», іменованим надалі Сторона-1 та фізичною особою, іменованою надалі Сторона-2.??Відповідно до п. 1.1 вказаних договорів Сторона-2 передає у власність Стороні-1 (відступає) належний їй пай (загальну частку) у пайовому фонді Обслуговуючого кооперативу ЖБК ДУБКИ, розмір якого складає певну суму грошових коштів, з усіма правами та обов`язками, що належать асоційованому члену Обслуговуючого кооперативу ЖБК ДУБКИ відповідно до статуту вказаного кооперативу, протоколу загальних зборів членів кооперативу, довідки про розмір сплаченого пайового внеску та законодавства України, а Сторона-1 в обмін передає у власність Стороні-2 у порядку та на умовах, передбаченим Договором, нерухоме майно, визначене в п. 1.4 Договору, належне Стороні-1 на праві власності, що підтверджується Договором купівлі-продажу квартир, посвідченого приватним нотаріусом Прядко О.С.??При цьому нотаріусом до справ посвідченого договору міни долучаються: договір купівлі-продажу квартири; протокол загальних зборів Обслуговуючого кооперативу ЖБК ДУБКИ, яким Сторону-2 приймають до складу асоційованих членів кооперативу, із зобов`язанням внести пайовий внесок певної суми та закріпленням за ним певного житла (квартири); протокол загальних зборів Обслуговуючого кооперативу ЖБК ДУБКИ цього ж дня, згідно якого прийнятий до складу асоційованих членів кооперативу член виконала свій обов`язок по сплаті пайового внеску та члени вирішили укласти зі стороною-2 договорі міни належного їй паю в пайовому фонді кооперативу на певну (закріплену попереднім протоколом) квартиру; довідка про сплату Стороною-2 пайового внеску; довідка про балансову вартість; довідка про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, видана головою ОК ЖБК Дубки.??

2) Нотаріусом зазначено, що вказаний договір міни є удаваним правочином, оскільки направлені на приховування інших правочинів договорів купівлі-продажу квартир (ст. 235 Цивільного кодексу України). Про це свідчить процедура, за якою відчужується квартира. А саме в один день особа приймається в асоційовані члени кооперативу, рішенням про прийняття в асоційовані члени за відповідними особами закріплюються певні квартири, в цей же день особи вносили пай, та в цей же день укладають договори міни, на підставі яких набувається право власності на квартири. Таким чином, реальною метою вчинення правочину є набуття відповідною особою права власності на квартиру.??Враховуючи удаваність договорів міни, їх слід також розглядати, як такі, що не відповідають інтересам держави та суспільства (ч. 3 ст. 228 Цивільного кодексу України).

3) Нотаріусом зазначено, що укладення вказаного договору фактично направлене на ухилення від оподаткування, зокрема на ухилення сплати податку на додану вартість. Так, при укладанні договору купівлі-продажу кооператив сплатив би як мінімум податок на додану вартість, що не було зроблено при укладанні договору міни. Крім того, з договорів випливає явна не співмірність між вартістю квартир, та вартістю паїв, що обмінюються. Так, вартість паїв значно перевищує балансову вартість квартир (в деяких випадках в 10 раз). При укладанні договору купівлі-продажу до прибутку кооперативу була б віднесена вся різниця між балансовою вартістю квартири та вартістю продажу, з наступною сплатою податку з прибутку.

4) Нотаріусом зазначено, що об`єктами міни за договорами є паї членів кооперативу. Однак, паям членів кооперативу не властива повна цивільна оборотоздатність, оскільки вони не можуть бути об`єктом вільного цивільного обігу. Так, відповідно до ст. 2 Закону України Про кооперацію, пай це майновий поворотний внесок члена (асоційованого члена) кооперативу у створення та розвиток кооперативу, який здійснюється шляхом передачі кооперативу майна, в тому числі грошей, майнових прав, а також земельної ділянки. Відповідно до ст. 12 вказаного Закону члени кооперативу мають право одержання паю у разі виходу з кооперативу в порядку і в строки, визначені його статутом. Отже, пай члена кооперативу обмежений в цивільній оборотоздатності, оскільки вноситься членом кооперативу до кооперативу, і може бути повернутий члену кооперативу при його виході з кооперативу. Закон України Про кооперацію не наділяє члена кооперативу правом будь-яким чином відчужувати належний йому пай, в тому числі вказаний Закон не наділяє члена кооперативу правом обмінювати пай на інше майно.??Крім того, Закон України Про кооперацію не наділяє сам кооператив правом набувати у власність кооперативу паї, що належать членам кооперативу. В той же час, в порушення вимог вказаного Закону, кооператив за договорами міни набуває права власності на паї своїх асоційованих членів.??

5) Крім того, нотаріусом вказано, щодо вчинення договорів міни паю на нерухоме майно з відкладальною обставиною (набуття громадянином права власності на пай після повної сплати паю) зазначено таке. Відповідно до ч. 1. ст. 212 Цивільного кодексу України особи, які вчиняють правочин, мають право обумовити настання або зміну прав та обов`язків обставиною, щодо якої невідомо, настане вона чи ні (відкладальна обставина). Тому сплата паю в повному розмірі не може бути визначена відкладальною обставиною, оскільки заздалегідь відомо, що пай буде сплачено, адже взяті на себе зобов`язання повинні виконуватися належним чином (ст. 526 Цивільного кодексу України). Визначати відкладальною обставиною ризик не сплати паю членом кооперативу неправомірно, оскільки така не сплата буде порушенням зобов`язання зі сторони члена кооперативу, що повинно тягнути за собою інші правові наслідки (зокрема, виключення з кооперативу ст. 13 Закону України Про кооперацію). Відкладальною є лише така обставина, яка не залежить від волі сторін договору. Не сплату паю стороною договору не можна розцінювати як подію, що знаходиться поза межами волі сторони договору. Передача квартири після сплати паю не є відкладальною обставиною (ч. 1 ст. 212 Цивільного кодексу України), а є встановленням строку виконання зобов`язання по передачі квартири вказівкою на подію, яка неминуче має настати (ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України).

З огляду на вищенаведене відповідач дійшов висновку, що при вчиненні вказаних нотаріальних дій нотаріусом не може бути забезпечена безспірність посвідчених правочинів. На підставі викладеного, відповідач відмовила позивачу та третій особі у вчиненні відповідної нотаріальної дії з посиланням на пункти 1 і 9 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про нотаріат», про що відповідачем була винесена відповідна постанова.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Суд зауважує, що одним з визначальних принципів цивільного права України є свобода договору (ст.ст. 3, 6, 627 Цивільного кодексу України). Зміст цього принципу зводиться до того, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. При цьому сторони мають право укласти договір, який не передбачений актами цивільного законодавства, але відповідає загальним засадам цивільного законодавства. Сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами. Нарешті, сторони в договорі можуть навіть відступити від положень актів цивільного законодавства і врегулювати свої відносини на власний розсуд. Реальною метою вчинення спірного правочину (договору міни паю на нерухоме майно) є набуття особою права власності на таке нерухоме майно (квартиру). Однак суд не вбачає, яким чином з такої мети договору повинен випливати висновок про удаваність такого договору міни паю на квартиру і приховування ним договору купівлі-продажу. Для вказаного висновку довелось би припустити, що договір купівлі-продажу є єдиним видом договору, за яким має відчужуватись майно однією особою на користь іншої. Однак таке припущення є довільним й не відповідає чинному цивільному законодавству України.

Щодо питання про додержання податкового законодавства суд зазначає, що приховувати договір купівлі-продажу шляхом укладення удаваного договору міни задля ухилення від сплати ПДВ є неможливим, адже об`єктом оподаткування ПДВ є насамперед операції постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України (пп. «а» п. 185.1 ст. 185 Податкового кодексу України), а постачанням товару є будь-яка передача права на розпоряджання товарами як власник, у тому числі продаж, обмін чи дарування такого товару, а також постачання товарів за рішенням суду (п. 14.1.191 ст. 14 Податкового кодексу України). Крім того, позивач здійснював та здійснює відчуження житла на вторинному ринку нерухомості, не будучи забудовником. Водночас, із самого набрання чинності Податковим кодексом України подальші (після першого продажу) операції поставки об`єктів житлового фонду звільнені від оподаткування ПДВ (п. 197.1.14 ст. 197 Податкового кодексу України).

Суд також зазначає, що відповідно до ст. 178 Цивільного кодексу України об`єкти цивільних прав можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту, або не обмежені в обороті, або не є невід`ємними від фізичної чи юридичної особи. Види об`єктів цивільних прав, перебування яких у цивільному обороті не допускається (об`єкти, вилучені з цивільного обороту), мають бути прямо встановлені у законі. Види об`єктів цивільних прав, які можуть належати лише певним учасникам обороту або перебування яких у цивільному обороті допускається за спеціальним дозволом (об`єкти, обмежено оборотоздатні), встановлюються законом.

Таким чином, загальним принципом цивільного права є те, що усі без винятку об`єкти цивільних прав є повністю оборотоздатними, якщо тільки інше (тобто вилученість об`єкта з обороту чи обмеження його в обороті) прямо не вказано у законі. Стосовно паїв кооперативів такого роду обмеження законом не передбачені.

Суд також зауважує, що відповідно до ч. 1 ст. 212 Цивільного кодексу України відкладальна обставина це обставина, щодо якої невідомо, настане вона чи ні й з настанням якої пов`язане виникнення або зміна прав та обов`язків. Отже, «вольові умови», тобто відкладальні обставини, що полягають у вольових діях сторін договору, є цілком законними й допустимими, адже не заборонені у загальному вигляді жодною нормою цивільного законодавства. Суд наголошує, що в самому тексті ст. 212 Цивільного кодексу України з метою характеристики сутності умови в правочині вжито термін «обставина», а не «подія», що свідчить про необмеженсть кола такого роду умов виключно подіями.

Зважаючи на викладене, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Прядко Олеся Сергіївна не мала права відмовляти у нотаріальному посвідченні договору міни паю в пайовому фонді кооперативу на належне такому кооперативу нерухоме майно, через що оскаржувана постанова є незаконною, а позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст. 4, 5, 13, 76-81, 133,141, 265 ЦПК України, суд-

ухвалив:

Позовну заяву ОБСЛУГОВУЮЧОГО КООПЕРАТИВУ «ДУБКИ-ХАРКІВ» до Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Прядко Олесі Сергіївни, третя особа ОСОБА_1 про визнання незаконною та скасування постанови від 11.04.2018 року - задовольнити.

Визнати незаконною та скасувати постанову приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Прядко Олесі Сергіївни від 11.04.2018 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії посвідченні договору міни паю в пайовому фонді Обслуговуючого кооперативу «ДУБКИ-ХАРКІВ» () на квартиру АДРЕСА_1 , який мають намір укласти Обслуговуючий кооператив «ДУБКИ-ХАРКІВ» () та ОСОБА_1 .

Стягнути з приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Прядко Олесі Сергіївни на користь Обслуговуючого кооперативу «Дубки-Харків» судовий збір у розмірі 1762,00 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві грн. 00 коп.).

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення лише вступної та резолютивної частин судового рішення, а також у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Дзержинський районний суд м. Харкова.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 01.07.2019 року.

Суддя К.О. Омельченко