пр. № 2/759/5460/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2019 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Марко Я.Р., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст. ст. 175 і 177 ЦПК України за матеріалами позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви, суддя дійшов висновку, що остання підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, з огляду на наступне.

Згідно зі статтею 175 Цивільного процесуального кодексу України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до частини 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2019 року становить 1921 гривня.

Частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового встановлюються у таких розмірах: за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768, 40 грн. 9605, 00 грн.); за подання до суду: позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.).

Відповідно до акту № 02/133/2019 від 08.07.2019 року, який складений загальною канцелярією Святошинського районного суду м. Києва, під час розкриття конверту виявлені недоліки, а саме: відсутня квитанція про сплату судового збору.

Суд звертає увагу позивача на необхідність виправлення зазначених недоліків допущених у позовній заяві та надати докази сплати судового збору за немайнову вимогу в розмірі 768,40 грн.

Крім того, відповідно до вимог статті 62 Цивільного процесуального кодексу України ордер, який посвідчує повноваження адвоката як представника, подається в оригіналі. Відповідність оригіналу копії ордеру може бути посвідчена підписом судді.

Положеннями Цивільного процесуального кодексу України та Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» не передбачено можливість посвідчення відповідності оригіналу копії ордеру самостійно адвокатом. Дана позиція також висвітлена в ухвалі Верховного Суду у справі № 202/5348/18 від 29.05.2019 року.

Всупереч вищенаведеного, представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Вороновим Є.Є. до матеріалів позовної заяви долучено копію ордеру засвідчену написом «Згідно з оригіналом ». Суд звертає увагу на необхідність виправлення зазначених недоліків шляхом надання оригіналу ордеру.

Таким чином, для усунення недоліків позивачу необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору на оригінал ордеру, який посвідчує повноваження адвоката як представника.

Керуючись статтею 185 Цивільного процесуального кодексу України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я.Р. Марко