пр. № 2-ві/759/30/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2019 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді Марко Я.Р., за участю секретаря судового засідання Шпаковича С.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 -адвоката Давиденко І.О. про відвід судді Святошинського районного суду м. Києва Сенька М.Ф. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради про встановлення фактів, що мають юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Давиденко І.О. звернулась до Святошинського районного суду м. Києва із заявою про відвід судді Святошинського районного суду м. Києва Сенька М.Ф. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради про встановлення фактів, що мають юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування.

В обґрунтування поданої заяви адвокат Давиденко І.О. зазначила про те, що під час здійснення провадження у даній справі суддя Сенько М.Ф. порушив норми процесуального закону щодо порядку допиту свідків у справі та, на думку заявника, фактично позбавив сторону позивача можливості скористатись своїми процесуальними правами, з огляду на озвучення в судовому засіданні особистої та вже сформованої позиції суду про результат розгляду ним справи. На думку заявника, дії головуючого у даній справі судді порушують засади рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Окрім того, заявник зазначив про те, що позивачем 01.07.2019 року подано до Вищої ради правосуддя скаргу щодо дисциплінарного проступку судді Святошинського районного суду м. Києва Сенька М.Ф. з вищенаведених підстав.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 02.07.2019 року заяву адвоката Давиденко І.О. про відвід судді Святошинського районного суду м. Києва Сенька М.Ф. визнано необґрунтованою, провадження у даній справі зупинено до вирішення питання про відвід.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Давиденко І.О. про відвід судді Святошинського районного суду м. Києва Сенька М.Ф. від розгляду цивільної справи № 759/17342/18 передано на розгляд судді Марко Я.Р.

Стаття 36 Цивільного процесуального кодексу України визначає підстави для відводу (самовідводу) судді, а саме: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, а саме: суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Відповідно до частини 2, 3 статті 40 Цивільного процесуального кодексу України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до пункту 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім потрібно визначати у кожній окремій справі (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства», рішення від 10.06.1996).

Не є підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ, у тому числі подібних.

Заява про відвід не містить обґрунтованих підстав упередженості судді Сенька М.Ф. при розгляді цивільної справи № 759/17342/18, а обставини на які посилається адвокат Давиденко І.О., як на підставі відводу судді не є підставами для відводу судді у справі у розумінні приписів статей 36, 37 Цивільного процесуального кодексу України.

Приймаючи до уваги вищенаведене, суд приходить до висновку, що заява представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Давиденко І.О. про відвід судді Святошинського районного суду м. Києва Сенька М.Ф. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради про встановлення фактів, що мають юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування, задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 36, 39, 40 Цивільного процесуального кодексу України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Давиденко І.О. про відвід судді Святошинського районного суду м. Києва Сенька М.Ф. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради про встановлення фактів, що мають юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я.Р. Марко