КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №756/5088/19-ц
Апеляційне провадження №06.07/824/135/2019
У Х В А Л А

11 липня 2019 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати в цивільних справах - Сержанюка А.С., розглянувши матеріали цивільної справи у місті Києві за заявою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід судді-доповідачу Вербовій Ірині Михайлівні у справі за позовом ОСОБА_1 , яка також діє в інтересах та є законним представником ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , яка також діє в інтересах неповнолітнього та є законним представником ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради ( Київськрої міської державний адміністрації ), Служба у справах дітей та сім`ї Броварської районної державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_7 про визнання угод недійсними, скасування реєстрації та зобов`язання реєстратора повторно розглянути заяву про державну реєстрацію права власності,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 , яка також діє в інтересах та є законним представником ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , яка також діє в інтересах неповнолітнього та є законним представником ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради ( Київськрої міської державний адміністрації ), Служба у справах дітей та сім`ї Броварської районної державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_7 , про визнання угод недійсними, скасування реєстрації та зобов`язання реєстратора повторно розглянути заяву про державну реєстрацію права власності.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав заяву про відвід судді-доповідача Вербовій Ірині Михайлівні.

В обґрунтування поданої заяви зазначено, що рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 29 листопада 2016 року у справі №756/1218/16-ц, що було залишено в силі постановою Верховного Суду від 05 грудня 2018 року, серед іншого, задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 та визнано за нею, в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 , право власності на 1/6 частину в 1/2 частині квартири АДРЕСА_1 та визнано за ОСОБА_3 , в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 , право власності на 3/6 частини в 1/2 частині квартири АДРЕСА_1 .

Рішенням Апеляційного суду міста Києва від 01 березня 2017 року було скасовано рішення Оболонського районного суду міста Києва від 29 листопада 2016 року в частині задоволення позову ОСОБА_1 , яка також діє в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , яка також діє в інтересах малолітнього ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Київськогшо міського нотаріального округу Єлістратова С. В., Служба у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання частки померлого у праві спільної сумісної власності та визнання права власності на частку у майні в порядку спадкування за законом та ухвалено нове рішення про відмову в позові.

З відзиву адвоката Тарасенко Лідії Валентинівни в інтересах ОСОБА_4 на апеляційну скаргу вбачається, що саме вищевказане рішення суду апеляційної інстанції стало причиною відчуження присудженої судом частки ОСОБА_1 та її сина ОСОБА_3 в квартирі квартири АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_4 , а в подальшому - ОСОБА_6 .

Разом з тим, постановою Верховного Суду від 05 грудня 2018 року рішення Апеляційного суду міста Києва від 01 березня 2017 року, в частині вирішення питання первісного позову ОСОБА_1 , що діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_3 скасовано, а рішення Оболонського районного суду міста Києва від 29 листопада 2016 року у цій частині залишено без змін.

Враховуючи, що рішення Апеляційного суду міста Києва від 01 березня 2017 року було ухвалено у складі колегії, до якої входила головуючий суддя - Вербова Ірина Михайлівна, заявник вважає наявними підставами, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності зазначеного судді.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 липня 2019 року відвід судді-доповідачу Вербовій Ірині Михайлівні визнано необґрунтованим та передано справу для автоматизованого розподілу з метою визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, для розгляду заявленого відводу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 липня 2019 року питання про відвід судді Вербової Ірини Михайлівни у даній справі визначено до розгляду головуючому судді Сержанюку Анатолію Семеновичу.

При цьому, відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав для відводу ( самовідводу ) судді і розширеному тлумаченню ця норма Закону не підлягає.

Так, згідно вимог ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу ( самовідводу ), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем ( чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб ) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу ( самовідводу ) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Окрім цього, наявність безсторонності відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. Об`єктивний критерій безсторонності означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Правосуддя повинно не тільки чинитись, повинно бути також видно, що воно чиниться. Важливим питанням є довіра, яку суду повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві. ( Рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» )

Кожний суддя, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитись від розгляду справи. ( Рішення ЄСПЛ у справі «Мікалефф проти Мальти» ).

Таким чином, незгода сторони з рішенням, ухваленим за участю судді Вербової Ірини Михайлівни в справі №756/1218/16-ц, відповідно до положень ч. 4 ст. 36 ЦПК України не може бути підставою для відводу.

Будь-яких інших доказів на підтвердження упередженості або необ`єктивності судді Вербової Ірини Михайлівни заявником не надано та не зазначено.

Доводи заявника не свідчать про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді Вербової Ірини Михайлівни.

За таких обставин і на переконання апеляційного суду, подану заяву, в силу викладеного, слід залишити без задоволення за її необґрунтованістю.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 36, 40, 260, 261, 263 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В :

Заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід судді-доповідачу Вербовій Ірині Михайлівні у справі за позовом ОСОБА_1 , яка також діє в інтересах та є законним представником ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , яка також діє в інтересах неповнолітнього та є законним представником ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради ( Київськрої міської державний адміністрації ), Служба у справах дітей та сім`ї Броварської районної державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_7 про визнання угод недійсними, скасування реєстрації та зобов`язання реєстратора повторно розглянути заяву про державну реєстрацію права власності залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду А.С. Сержанюк