КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/7519/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

5 липня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргуОСОБА_1 на ухвалу судді Дарницького районного суду міста Києва від 7 грудня 2018 року (суддя Трусова Т.О.) про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алькор Інвест», державного реєстратора Пукшин Крістіни Вікторівни, адвоката адвокатського бюро «Юрія Забальського» Забальського Юрія Петровича, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського Володимира Анатолійовича, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук Зої Миколаївни, Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», Публічного акціонерного товариства «Комерційний Індустріальний Банк» про визнання протиправними та скасування рішень про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, визнання протиправними та скасування договорів про відступлення прав вимоги, визнання дій протиправними, звільнення особи від поруки та скасування договору іпотеки,

встановила:

у вересні 2018р. позивач звернувся до суду з позовом про визнання протиправними та скасування рішень про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно стосовно квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2; визнання протиправними та скасування договорів про відступлення прав вимоги від 29 листопада 2017р.; визнання протиправними дій посадових осіб: директора ТОВ «ФК «Алькор Інвест» Кобижча О.І., державного реєстратора Пукшин К.В. КП Вишеньківської сільської ради «Добробут-Гарант» Київської філії та керівника КП Вишеньківської сільської ради «Добробут-Гарант» ОСОБА_2 ., голови правління ПАТ «Комерційний Індустріальний Банк» Путінцевої Т.В., голови правління ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» Лавренчука В.М. , адвоката адвокатського бюро «Юрія Забальського» Забальського Ю.П., приватних нотаріусів Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М. та Чуловського В. А .; звільнення ОСОБА_6 від поруки та скасування договорк іпотеки від 15 жовтня 2007р., предметом якого є квартира АДРЕСА_2 .

Ухвалою судді Дарницького районного суду міста Києва від 7 грудня 2018 року позовну заяву повернуто позивачу.

У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу судді скасувати та повернути справу до суду першої інстанції.

Позивач посилається на порушення суддею норм процесуального права та безпідставне затягування розгляду справи, оскільки з моменту подання позовної заяви у вересні 2018р. судом винесена перша ухвала лише 29 жовтня 2018р., якою визнано необґрунтованою заяву про відвід та зупинено провадження у справі.

Крім того, позивач зазначає, що за час перебування позовної заяви в провадженні судді йому не надано можливості надати додаткові пояснення стосовно квартири в Алушті, а також не враховано положення ч. 1 ст. 188 ЦПК України.

Також, позивач вважає, що суд міг застосувати ч. 6 ст. 188 ЦПК України та роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства.

Учасники справи правом надання відзиву на апеляційну скаргу не скористалися.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду про повернення заяви позивачеві розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що вона підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Повертаючи позовну заяву позивачу, суддя виходив з того, що в позовній заяві об`єднано позовні вимоги, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.

Проте повністю погодитися з таким висновком судді не можна з таких підстав.

Згідно п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадках, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Частиною 5 статті 188 ЦПК України визначено, що не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам

Відповідно до ч. 1 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Згідно з ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Аналіз вказаних норм процесуального права свідчить, що пред`явлення вимоги одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, які знаходяться у різних місцевостях, не є безумовною підставою для повернення позовної заяви.

Враховуючи положення ч. 1 ст. 188 ЦПК України суддя повинен був проаналізувати підстави позовних вимог та з`ясувати чи не пов`язані вимоги стосовно різних об`єктів нерухомого майна між собою.

Разом з цим, ухвала судді від 7 грудня 2018 року такого аналізу не містить.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач оспорював правомірність переходу до ТОВ «ФК «Алькор Інвест» права власності на квартиру АДРЕСА_1 та права вимоги за іпотечним договором, предметом якого є квартира АДРЕСА_2 .

Позивач посилався на те, що вказані об`єкти нерухомого майна були предметами

договорів іпотеки, які були укладені у забезпечення виконання ним зобов`язань за кредитним договором, який був укладений 15 жовтня 2007р. між ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» та ОСОБА_1

Позивач вважав, що державний реєстратор неправомірно здійснив реєстраційні дії стосовно спірних об`єктів нерухомості.

Отже, позовні вимоги стосовно різних об`єктів нерухомості виникли з однієї підстави, доводяться позивачем одними і тими ж доказами, а відтак позивач мав підстави для об`єднання в одній позовній заяві вимоги стосовно двох об`єктів нерухомості і суддя не мав правових підстав для повернення позовної заяви.

З долучених до позовної заяви копій договорів іпотеки від 15 жовтня 2017р. вбачається, що вартість квартири АДРЕСА_1 становить 987 963грн 55коп. (с.с.15-16), а вартість квартири АДРЕСА_2 - 46 071грн 68коп.

Таким чином, враховуючи положення статей 30, 188 ЦПК України, позивач правомірно звернувся до Дарницького районного суду м. Києва за місцезнаходженням квартири, яка має більшу вартість.

Не врахувавши дані норми процесуального права та не навівши обґрунтування прийнятого рішення, суддя помилково постановив ухвалу про повернення позовної заяви позивачу.

Крім того, згідно ч. 1 с. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Не вирішуючи протягом трьох місяців з дня подачі позову питання про прийняття його до розгляду, судом першої інстанції грубо порушені вищезазначені норми та права позивача на справедливий розгляд його справи у розумний строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що ухвала про повернення позивачу позовної заяви постановлена суддею з порушенням норм процесуального права, тому підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 381-383 ЦПК України, колегія суддів

постановила:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу судді Дарницького районного суду міста Києва від 7 грудня 2018 року скасувати, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства

з обмеженою відповідальністю «Алькор Інвест», державного реєстратора Пукшин Крістіни Вікторівни, адвоката адвокатського бюро «Юрія Забальського» Забальського Юрія Петровича, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського Володимира Анатолійовича, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук Зої Миколаївни, Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», Публічного акціонерного товариства «Комерційний Індустріальний Банк» про визнання протиправними та скасування рішень про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, визнання протиправними та скасування договорів про відступлення прав вимоги, визнання дій протиправними, звільнення особи від поруки та скасування договору іпотеки направити до Дарницького районного суду міста Києва для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.А. Семенюк