Справа № 206/2110/19
Провадження № 2/206/757/19
У Х В А Л А

03.06.2019року у залі суду у м. Дніпрі суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Сухоруков А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Лівлянчика Станіслава Ігоровича, про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, про визнання права спільної сумісної власності та поділ його в натурі,

встановив:

Дана цивільна справа перебуває на розгляді в Самарському районному судді м. Дніпропетровська.

В прохальній частині позову позивач просить суд визнати 13/50частини домоволодіння, що знаходиться в АДРЕСА_1 , на земельній ділянці 1350 кв.м, спільною сумісною власністю ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_2 ). Поділити 13/50 частини домоволодіння, що знаходиться в АДРЕСА_1 , на земельній ділянці 1350кв.м, між ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_2 ) в натурі в рівних частинах. Стягнути з ОСОБА_2 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) судові витрати.

В судовому засіданні представник позивача заявив клопотання про забезпечення позову шляхом накладання заборони відчуженя будь-яким шляхом та будь-яким особам 13/50 частини домоволодіння, що знаходиться в АДРЕСА_1 , на земельній ділянці 1350 кв.м.

Заява мотивована тим, що, відповідач не визнає тієї обставини, що майно (будинок) є спільним сумісним та підлягає поділу з позивачкою. Крім того, оскільки воно було придбане до шлюбу, то перешкод в його реалізації відповідачем треті особам не виникає. Наразі від сусідів стало відомо, що відповідач здійснює пошук покупців на будинок, а отже у найближчий час він буде відчужений. Якщо спірне майно буде реалізовано відповідачем до закінчення розгляду справи, це унеможливить виконання рішення та призведе до порушення прав позивачки. Вона буде зобов`язана звертатись з позовом про витребування майна у третіх осіб, чиї права в результаті також будуть порушені. Тобто, не застосування заходів забезпечення позову на даному етапі призведе до низки обставин, які потягнуть за собою порушення прав певної кількості осіб. Пропозиція заявника щодо зустрічного забезпечення - 1. 00 грн.

Представник третьої особи ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання про забезпечення позову.

Вивчивши подані матеріали, суддя дійшов висновку, що в задоволенні заяви слід відмовити.

Згідно ст.149 ЦПКУкраїни, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Заява містить лише особисту думку та припущення, що відповідач може в будь-який час вчинити відчуження домоволодіння та може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Посилання представника позивача на те, що відповідач здійснює пошук покупців на будинок, а отже найближчий час він буде відчужений нічим не підтверджено.

Також, представником позивача взагалі згідно до п. 4 ч. 1 ст. 151 ЦПК України не зазначено обґрунтування необхідності застосування такого заходу забезпечення позову як шляхом накладення заборони відчуження будь-яким шляхом та будь-яким особам 13/50 частини домоволодіння без конкретизації, яким саме шляхом.

Окрім цього, у відповідності до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Пленум Верховного Суду України в п. 4 Постанови «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року роз`яснив, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Особа, яка подала заяву про забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову. У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної заяви, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Зокрема, заява про забезпечення позову повинна містити причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов; вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності, а також інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Суд, також, звертає увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи вище викладене суд приходить до висновку, що в задоволення заяви слід відмовити, оскільки дана заява заявника є необґрунтованою.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 149-153, 157, 260-261, 263, 353 ЦПК України,

постановив:

У задоволенні заяви про забезпечення позову відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення, якщо в судовому засіданні було оголошене лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя А.О. Сухоруков