Справа № 496/3789/18
Провадження № 2-ві/496/3/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2019 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Галич О.П.,

за участю:

секретаря - Величко Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про відвід судді по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2, ОСОБА_3, заінтересовані особи: ОСОБА_1, Орган опіки та піклування Біляївської міської ради, про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опікунства, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні судді Буран В.М. знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3, заінтересовані особи: ОСОБА_1, Орган опіки та піклування Біляївської міської ради, про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опікунства.

До Біляївського районного суду Одеської області від заінтересованої особи: ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді Буран В.М. від розгляду зазначеної справи. Заява обґрунтована тим, що суддя Буран В.М. в порушення норм закону постановлено ухвалу про забезпечення позову в окремому провадженні. Також заявник вказує, що суддею Бураном В.М. затягується розгляд справи, у зв'язку з чим ОСОБА_1 має сумніви щодо об'єктивності та неупередженості судді.

Сторони у судові засідання не викликались. Відповідно ч. 8 ст. 40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що обставини, які на думку заявника викликають сумніви в неупередженості або об'єктивності судді, зводяться виключно до незгоди з процесуальними рішеннями судді та не свідчать про наявність підстав для відводу судді.

Відповідно до ст.124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов'язковими до виконання на всій території України.

VII Конгрес ООН по запобіганню злочинності і поводженню з правопорушниками 1985 р. схвалив Основні принципи незалежності судових органів, де проголошується, що незалежність судових органів гарантується державою і закріплюється в Конституції або законах країни; судові органи вирішують передані їм справи неупереджено, на підставі фактів і відповідно до закону, без будь-яких обмежень, неправомірного впливу, спонукання, тиску, погроз або втручання прямого чи непрямого з будь-якого боку і з будь-яких причин; незалежність судових органів дає їм право і вимагає від них забезпечення справедливого ведення судового розгляду і додержання прав сторін. Незалежність судів та підкоріння їх лише закону забезпечується організаційними та процесуальними гарантіями.

Практика Європейського суду з прав людини в першу чергу виходить з презумпції незалежності судів. Незалежність розуміється як здатність суду розглядати справу та ухвалювати рішення, не перебуваючи при цьому у будь-якій залежності від волі сторін чи органів державної влади. (Для прикладу рішення по справі «Васілеску проти Румунії», в якій орган, уповноважений ухвалювати остаточне рішення по справі, був підпорядкований Генеральному прокурору.)

Суд також констатує, що незгода з рішеннями суду сама по собі не може вказувати на наявність в діях судді упередженості, поза як кожне рішення суду, зокрема і процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Згідно з п. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка була ратифікована Україною 17 липня 1997року, встановлено право на справедливий судовий розгляд.

У справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з'являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з'являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об'єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об'єктивної перевірки.

У справі «Фей проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що об'єктивна неупередженість полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об'єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (№33949/02) наявність безсторонності повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію неупередженість суду визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких були б неможливі сумніви у його безсторонності.

Суд вважає, що ті обставини, які викладені у заяві про відвід, не свідчать про упередженість або певну зацікавленість судді у наслідках розгляду цієї справи, і тому не є підставою для задоволення заяви про відвід. Особиста безсторонність судді не ставиться під сумнів, оскільки ОСОБА_4 не доведено протилежне. Будь-яких інших підстав, які викликали б сумнів в об'єктивності та неупередженості судді, не виявлено.

З урахуванням викладеного, оцінюючи зміст заяви про відвід судді та відображені у ній доводи для відводу судді, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про відвід судді Бурана В.М.

Керуючись ст. 36-40, 260-261 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2, ОСОБА_3, заінтересовані особи: ОСОБА_1, Орган опіки та піклування Біляївської міської ради, про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опікунства - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ували складено 25 лютого 2019 року

Суддя О.П. Галич