КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 вересня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Слюсар Т.А.,

суддів: Волошиної В.М., Панченка М.М.,

за участю секретаря судового засідання Макаренко О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 22 травня 2019 року у складі судді Шум Л.М.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», третя особа: ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2017 року ОСОБА_1 звернулася у суд із позовом до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» (надалі - КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва») про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Зазначала, що їй на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 , в якій 27 червня 2017 року сталося залиття через порив стоякового трубопроводу холодного водопостачання у квартирі АДРЕСА_2, 1/2 частки якої належить ОСОБА_2 .

Посилаючись на те, що остільки будинок знаходиться на балансі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», а отже, аварійна ситуація, пов`язана з поривом загального стояка внутрішньо будинкової системи водопостачання відноситься до сфери обслуговування відповідача, позивач просить відшкодувати завдану їй в результаті залиття матеріальну шкоду, в розмірі 27 580 грн., а також моральну шкоду, яку вона оцінює в 15 000 грн., що полягає в душевних стражданнях, пов`язаних із пошкодженням майна та життєвого устрою внаслідок неправомірних дій відповідача.

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 22 травня 2019 року позов задоволено частково. Стягнуто з КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, в розмірі 27580 грн., моральну шкоду, у сумі 1500 грн. та судовий збір, в розмірі 1280 грн. В іншій частині позову відмовлено.

В апеляційній скарзі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», посилаючись на порушення норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права, неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати рішення районного суду та постановити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що рішенням суду першої інстанції не встановлені, які саме дії чи бездіяльність призвели до заподіяння шкоди, не прослідкований причинно-наслідковий зв`язок між діями та шкодою, та не оцінено докази та аргументи, що вказують на відсутність вини відповідача. Окрім цього, судом не надано належної оцінки діям, які були вчинені КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» для упередження виникненню аварійної ситуації.

Посилаючись на вказане та те, що роботи з капітального ремонту житлових будинків не належать до кола обов`язків відповідача по справі, а мешканці житлового будинку не сплачують підприємству кошти за зазначені роботи, при тому, що позовні вимоги до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, є недоведеними та необґрунтованими у зв`язку з відсутністю у діях підприємства складу (ознак) делікту, скаржник просить апеляційну скаргу задовольнити.

Колегія суддів, вислухавши представника КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», який підтримав апеляційну скаргу, ОСОБА_1 , яка просила апеляційну скаргу відхилити, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає апеляційну скаргу такою, що не підлягає задоволенню.

Як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 (а.с.10-11).

Відповідно до акту про залиття, що трапились на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (холодного водопостачання) від 05 липня 2017 року, встановлено, що у квартирі АДРЕСА_1 сталось залиття, в результаті чого в кімнаті - S=16 км.м. - плями на пофарбованих шпалерах підвісної гіпсокартонної стелі - 1,5м*1,2 м.; деформація на стіні відклеєні сім стиків шпалер; деформація стиків ламінарного покриття підлоги. Кухня - S =6,8 кв.м. - плями на пофарбованих шпалер підвісної гіпсокартонної стелі - 1,5 м.*1,2 м; деформація дверей та дверної коробки, деформація стиків ламінарного покриття підлоги. Причиною залиття є порив стоякового трубопроводу холодного водопостачання у квартирі АДРЕСА_2 (a.c .17).

Встановлено, що локальним кошторисом на будівельні роботи №2-1-1 на поточний ремонт АДРЕСА_1 після залиття, вартість ремонтних робіт становить 27 580 грн. (а.с.30-32).

Зі справи убачається, що між ОСОБА_1 та Комунальним підприємством «Дирекція з утримання та обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» був укладений договір № 2888 про надання послуг з утримання будинків і спору та прибудинкової територій (а.с.18-21).

Пунктом 13 договору № 2888 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкової територій визначено, що виконавець зобов`язаний: утримувати внутрішньо будинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, усунення порушень щодо надання послуг в установленому законодавством порядку; відшкодувати споживачеві збитки, завдані йог майну та (або) приміщенню внаслідок ненадання послуг або надання послуг неналежної якості; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання житлових будинків, квартир.

Пунктом 15 договору № 2888 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкової територій визначено, що виконавець несе відповідальність згідно Закону за неналежне надання або неподання послуги, що призвело до заподіяння збитків майну та (або) приміщенню споживача, шкоди його життю чи здоров`ю, шляхом відшкодування збитків.

Встановлено, що КП «Дирекція з утримання та обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» створене на підставі рішення Святошинської районної місті Києві ради від 24 квітня 2008 року № 212 «Про удосконалення комунальних підприємств та реорганізацію КП «Галагани».

Встановлено, що КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» створене на підставі рішення Київської міської ради від 09 жовтня 2014 року № 270/270 «Про удосконалення структури управління житлово-комунальним господарством міста Києва», яке набрало чинності з 01 січня 2015 року.

Відповідно до Розпорядження Святошинської РДА від 06 лютого 2015 року №58 «Про передачу та закріплення житлового і нежитлового фонду за комунальним підприємством» та від 12 березня 2015 року № 118 «Про передачу та закріплення майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва за комунальним підприємством Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» Комунальному підприємству передано весь житловий фонд, інше рухоме майно, яке перебувало на балансі КП «Дирекція з утримання та обслуговування житлового фонду в Святошинському районі м. Києва» та КП «РЕО» та відповідно повноваження щодо надання послуг з утримання будинків, споруд, прибудинкових територій та об`єктів благоустрою.

Встановлено, що будинок АДРЕСА_1 перебуває на балансі та обслуговуванні відповідача Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва».

З матеріалів справи убачається, що при зверненні позивача з листом до Комунального підприємства щодо відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири (а.с.35), відповідач в добровільному порядку шкоду не відшкодував, посилаючись на те, що їх вину у заподіянні шкоди в судовому порядку не встановлено (а.с.33, 36).

Задовольняючи позов частково, районний суд виходив з того, що внаслідок залиття квартири позивача № 2 по вул. Депутататській, 4 / 6 відбувся порив стоякового трубопроводу холодного водопостачання, за технічний стан якого відповідає КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м.Києва», як балансоутримувач вказаного вище житлового будинку, а отже, заподіяна шкода підлягає відшкодуванню відповідачем.

Районний суд, розглядаючи спір, з достатньою повнотою з`ясував обставини справи, зібраним доказам дав належну оцінку й ухвалив законне й обґрунтоване рішення.

Згідно зі ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно зі ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до п. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.

Згідно ч. 2 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», виконавець зобов`язаний в тому числі утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством.

Відповідно до вимог п.п.5,6 ч. 2 ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», балансоутримувач зобов`язаний: забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів, відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі.

Згідно з вимогами п.п.7, 8 ч. 2 ст. 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», управитель зобов`язаний: здійснювати огляд основних конструктивних елементів, огороджуючих конструкцій будинків і споруд, інженерних мереж, об`єктів благоустрою, розташованих на прибудинкових територіях (зовнішніх та внутрішньобудинкових систем, під`їзних шляхів і тротуарів), і складати відповідні акти; забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів, відповідно до встановлених стандартами, нормативами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню; шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг.

Згідно з п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року за № 6 (з подальшими змінами та доповненнями), розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Згідно зі ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Твердження апеляційної скарги про те, що рішенням суду першої інстанції не встановлені, які саме дії чи бездіяльність призвели до заподіяння шкоди, не прослідкований причинно-наслідковий зв`язок між діями та шкодою, та не оцінено докази та аргументи, що вказують на відсутність вини відповідача, а також, судом не надано належної оцінки діям, які були вчинені КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» для упередження виникненню аварійної ситуації, колегія суддів визнає необґрунтованими.

Положенням ст. 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, письмовими, речовими і електронними доказами.

Так, відповідно до акту про залиття від 05 липня 2017 року причиною залиття квартири АДРЕСА_1 є порив стоякового трубопроводу холодного водопостачання у квартирі АДРЕСА_2 цього ж будинку (a.c. 17).

Положеннями ст. 204 ЦПК України закріплена презумпція правомірності правочину, згідно якої правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом, або якщо він не визнаний судом недійсним.колегія суддів визнає необґрунтованими.

Згідно розділу 1 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 Правила визначення вартості будівництва, локальний кошторис - це первинний кошторисний документ, який визначає кошторисну вартість окремих видів будівельних робіт та витрат по будинках, будівлях, спорудах будь-якого призначення, лінійних об`єктах інженерно-транспортної інфраструктури і складається на підставі обсягів робіт, що визначені при розробленні проектної документації.

З вищевикладеного убачається, що пошкодження майна позивача внаслідок залиття її квартири підтверджено належними та допустимими доказами, відповідачем вказане не спростовано, а локальний кошторис на будівельні роботи №2-1-1 вказує на здійснення ремонтних робіт та понесення позивачем з цих підстав витрат.

Доказів на спростування розміру понесених позивачем витрат на ремонт відповідачем не надано.

Не оспорено доводами апеляційної скарги й розмір встановленої судом моральної шкоди, заподіяної позивачу внаслідок залиття квартири.

Твердження апеляційної скарги про те, що роботи з капітального ремонту житлових будинків не належать до кола обов`язків відповідача по справі, а мешканці житлового будинку не сплачують підприємству кошти за зазначені роботи, колегія суддів визнає необґрунтованими.

Згідно п. 2.3.6. Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005 року, у разі залиття квартири складається відповідний акт. Згідно додатку № 4 до зазначених Правил, у акті, зокрема, описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено).

Відповідно до приписів п. 22 Типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 630 від 21 липня 2005 року із змінами та доповненнями, точками розподілу, в яких здійснюється передача послуг від виконавця споживачеві у багатоквартирному будинку є: для постачання холодної та гарячої води - після першої водозапірної арматури на відгалуженні від стояка у квартирі споживача.

Аналогічне положення закріплено в розділі «точки розподілу, в яких здійснюється передача послуг від виконавця споживачеві» Договору 2888 про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, який укладений між мною, ОСОБА_1 та Комунальним підприємством по утриманню житлового господарства Святошинського району м. Києва.

Відповідно до абзацу 3 пункту 3 Порядку формування тарифів на послуги централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем), затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 869 від 01 червня 2011 року (із змінами та доповненнями, далі Порядок № 869), внутрішньобудинкова система холодного водопостачання - система від зовнішньої стіни будинку (крім транзитних трубопроводів) до першої запірної арматури на відгалуженні від стояка або у разі її відсутності трійника (врізки) включно, що розташований у квартирі споживача (житловому приміщенні в гуртожитку), нежитловому приміщенні в житловому будинку (гуртожитку).

Згідно абз. 2 п. 11.1.1 Правил технічної експлуатації систем водопостачання та каналізації населених пунктів України, затверджених наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 05 липня 1995 №30 (в редакції, чинній станом на 10 жовтня 2015 року), систему внутрішнього водопроводу призначено для подачі води до санітарно-технічних приладів та пожежних кранів. До неї належать: ввід у будівлю, водомірний вузол, розподільча мережа. стояки, підводки до санітарно-технічних приладів, пожежних кранів, запірно-регулююча та водорозбірна арматура.

Відповідно до п. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги-балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на баланс: відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.

Таким чином, аварійна ситуація, пов`язана з по трубопроводу, загального стояка внутрішньобудинкової системи холодного водопостачання відноситься до сфери обслуговування відповідача.

Згідно з п.1.6 Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства питань житлово-комунального господарства України від 27 червня 2008 року №190, за стан водопровідних мереж, які проходять у технічних підвалах і до яких приєднані внутрішньобудинкові мережі, є відповідальними підприємства та організації, у яких вони перебувають на балансі.

У Розділі 2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, визначено, що технічне обслуговування жилих будинків - комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих і будинків.

Відповідно до п. 2.1 Правил система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів. Планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні. Загальні огляди передбачають комплексне обстеження комісією елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період. Загальний огляд проводиться з періодичністю два рази на рік - навесні та восени (весняний та осінній огляди. Форма акта загального огляду жилого будинку наведена у додатку 1.

Профілактичні огляди жилих будинків та їх конструктивних елементів здійснюються відповідними спеціалістами виконавця послуг відповідно до встановленої періодичності. При профілактичних оглядах потрібно здійснювати контроль за виконанням власниками, наймачами орендарями) умов договору. У разі необхідності, власникам, наймачам (орендарям) рекомендується виконати роботи з ремонту жилих приміщень чи обладнання, які згідно з договором входять в їх обов`язки. Профілактичне обслуговування будинків є складовою технічного обслуговування і полягає в усуненні дрібних несправностей елементів будинків з метою забезпечення їх безперебійної роботи, а також попередження порушень санітарно-гігієнічних вимог до приміщень будинків, налагодження та регулювання окремих видів технічних пристроїв. Періодичність проведення профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків наведена відповідно у додатках 2 та 3.

Відповідно до додатку 2 до п. 2.1.5 Правил періодичність технічного обслуговування системи водопроводу, каналізації, гарячого водопостачання становить 3-6 місяців.

Діяльність житлово-комунальних підприємств регулюється Правилами управління будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд, затвердженими Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 02 лютого 2009 № 13, де у п. 1.3 зазначено, що управління будинком передбачає виконання зокрема такої функції, як організацію належної експлуатації та утримання об`єкта відповідно до його цільового призначення згідно з вимогами пунктів 3.7, 3.8 цих Правил.

Згідно п 3.8. Правил передбачено, що у процесі організації належної експлуатації та утримання об`єкта відповідно до його цільового призначення особа, що здійснює управління будинком, також забезпечує здійснення в тому числі контролю за експлуатацією і утриманням об`єкта та контролю а дотриманням правил користування приміщеннями житлових будинків.

Отже, утримання будинків та прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на забезпечення нормального функціонування житлових будівель та прибудинкових територій протягом усього періоду їх використання та призначення.

Окрім цього, постановою Кабінету Міністрів України від 20 травня 2009 року №529 «Про затвердження Типового договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій» затверджено Типовий перелік послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, а саме: прибирання прибудинкової території; прибирання сходових кліток; вивезення побутових відходів (збирання, зберігання,перевезення, перероблення, утилізація, знешкодження та захоронення); прибирання підвалу, технічних поверхів та покрівлі; технічне обслуговування ліфтів; обслуговування систем диспетчеризації; технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем: гарячого водопостачання; холодного водопостачання; водовідведення; теплопостачання; зливової каналізації; дератизація, дезінсекція; обслуговування димовентиляційних каналів; технічне обслуговування та поточний ремонт систем протипожежної автоматики та димовидалення, а також інших внутрішньобудинкових інженерних систем у разі їх наявності; поточний ремонт конструктивних елементів, внутрішньобудинкових систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, теплопостачання…

Враховуючи викладене, колегія суддів визнає необґрунтованими доводи апеляційної скарги про те, що внаслідок огляду житлового будинку працівниками комунального підприємства встановлено потребу у капітальному ремонті його конструктивних елементів, остільки відповідач, надаючи послуги з утримання будинку та прибудинкової території, зобов`язаний постійно забезпечувати нормальне функціонування перебуваючого на балансі житлового будинку.

За наведених підстав відхиляє колегія суддів й посилання апеляційної скарги на обов`язок співвласників будинку проводити капітальний ремонт конструктивних елементів обладнання будинку, остільки матеріалами справи доведено відсутність факту створення мешканцями будинку об`єднання співвласників будинку, в той час як його балансоутримувачем є саме КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва».

Таким чином, саме на відповідача покладено обов`язок утримання внутрішньобудинкової системи холодного водопостачання у належному стані, а тому саме він несе відповідальність за шкоду, заподіяну позивачу внаслідок залиття його квартири з причин пошкодження конструктивного елементу вказаної системи - трубопроводу.

Враховуючи всі встановлені судом факти та обставини справи, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, колегія суддів не вбачає наявність правових підстав до скасування рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Викладені у рішенні висновки відповідають обставинам справи та долученим до справи доказам. Норми матеріального й процесуального права районним судом застосовано правильно.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про відхилення апеляційної скарги та залишення рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» відхилити.

Рішення Святошинського районного суду м. Києва від 22 травня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повне судове рішення складено 06 вересня 2019 року.

Суддя-доповідач:

Судді: