У Х В А Л А

Іменем України

03 липня 2019 року м.Київ

Деснянський районний суд міста Києва

під головуванням судді Бабко В.В.

за участю секретаря судового засідання Козловець К.П.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

В провадження судді Бабко В.В. надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 06 грудня 2019 року відкрито провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії.

25.04.2019 сторони в судове засідання не з`явились, в матеріалах справи містяться заяви про розгляд справи за відсутності сторін по справі, також надійшла зустрічна позовна заява від ОСОБА_2 , в якій зазначено про розгляд зустрічної заяви у відсутності ОСОБА_3 .

Відповідно до зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 просить суд усунути перешкоди в користуванні квартирою АДРЕСА_1 .

25.04.2019 суд в судовому засіданні дослідивши матеріали первісного позову та зустрічний позов, враховуючи заяви про розгляд справи за відсутності сторін, вирішив прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом, так як обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, що відповідає приписам ст.193 ЦПК України.

25.04.2019 Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду по суті.

Однак, 03.07.2019 до суду надійшла заява від позивача ОСОБА_1 про закриття провадження по справі, оскільки дана позовна заява ОСОБА_1 не подавалась, будь-яких доручень, договорів на представлення її інтересів не підписувала, жодних бажань розглядати справу не має.

Сторони в судове засідання не з`явились, про час та дату судового засідання були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до такого.

Однією з основних засад цивільного судочинства, у відповідність до ст. 2 ЦПК України, є неприпустимість зловживання процесуальних прав.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є: верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно частині 1 статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частина 2 та 5 статті 12 ЦПК України визначає, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Як передбачено ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваними судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Отже, судом встановлено, що ОСОБА_1 не мала волевиявлення звертатися до Деснянського районного суду міста Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії та не надавала будь-яких доручень, договорів на представлення її інтересів, не підписувала позовну заяву, а тому між сторонами спір відсутній.

Відсутність предмету спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

У зв`язку з тим, що судом встановлено, що ОСОБА_1 не мала волевиявлення на подачу позову про зобов`язання вчинити дії, а ОСОБА_2 не порушувала права ОСОБА_1 , суд вважає, що провадження по первісному позову необхідно закрити.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникли з одних правовідносин, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Враховуючи викладене вище, зустрічний позов ОСОБА_2 необхідно повернути, так як підстави прийняття відпали, оскільки остання втрачає статус відповідачки по справі, яка має права пред`явити зустрічний позов. Крім того однією із основних причин об`єднання зустрічного позову з первісним позовом є взаємопов`язаність та виникнення з одних правовідносин, які в даній справі відсутні, оскільки відсутній предмет спору.

Відповідно до ч.2 ст. 133 ЦПК України, порядок повернення судового збору встановлюється законом.

Згідно із ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду: у разі повернення заяви або скарги.

Отже, суд вважає, занеобхідним повернути зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні майном, зняття з реєстрації та виселення осіб та повернути судовий збір за подачу зустрічного позову в розмірі 704,80грн.

Роз`яснивши ОСОБА_2 право на звернення до суду з окремою позовною заявою, якщо її права порушені, невизнані або оспорювані.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про задоволення заяви про закриття провадження по справі.

Керуючись Конституцією України, Законом України «Про судовий збір», статтями 2, 4, 12, 13, 133, 193, 255 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії - закрити.

Повернути зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні майном.

Повернути ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 704,80грн (квитанція № 12 від 10.01.2019, код отримувача: 37984978) за подачу зустрічного позовоу за заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні майном.

Роз`яснити ОСОБА_2 право на звернення до суду з окремою позовною заявою, якщо її права порушені, невизнані або оспорювані.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Бабко В.В.