ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2019 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Соловей Г.В.,

з участю секретаря - Момот Л.С.,

за участю позивача ОСОБА_1,

за участю відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м.Фастові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

10.12.2018 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу посилаючись на те, що з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі. Від спільного життя мають доньку ОСОБА_3. Спільне життя з відповідачем не склалося. На даний час шлюбні відносини припинені. Подальше сумісне життя і збереження сімї неможливе.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 29.12.2018 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, прізвище після розірвання шлюбу просила змінити на дошлюбне - «ОСОБА_1».

В судовому засіданні відповідач позовні вимоги визнав та не заперечував проти їх задоволення.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Матеріалами справи встановлено, що 15 грудня 2015 року між сторонами зареєстровано шлюб Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 469. Від подружнього життя мають доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. На даний час сторони шлюбні стосунки не підтримують, спільне господарство не ведуть, примирення не можливо.

Згідно ст.56 Сімейного Кодексу України примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права чоловіка, дружини на особисту свободу.

Відповідно до статті 113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної вимог, у зв'язку з чим з відповідача підлягає стягненню судовий збір у дохід держави у розмірі 704,80 гривень.

Керуючись ст.ст.4,12,13,81-83,141,200,265 ЦПК України, на підставі ст.ст.56,110,112,113 Сімейного Кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб зареєстрований 15 грудня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 469 між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ідент.номер - НОМЕР_1, зареєстр.: ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, ідент.номер - НОМЕР_2, прож.: АДРЕСА_1 розірвати.

Прізвище після розірвання шлюбу ОСОБА_1 змінити на дошлюбне - «ОСОБА_1».

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ідент.номер - НОМЕР_1, зареєстр.: АДРЕСА_2 користь держави 704,80 грн. судового збору.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Г.В. Соловей