Справа № 397/1621/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19.02.2019 року. Олександрівський районний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді Мирошниченка Д.В.,
за участю: секретаря судового засідання Петренко Л.О.,
розглянувши у судовому засіданні у порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом представника ОСОБА_1, який діє в інтересах позивача ОСОБА_2 товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (далі АТ КБ «ПриватБанк») до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що відповідно до заяви б/н від 15.10.2009 року ОСОБА_3 отримала кредит у розмірі 4200,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», складає між нею та Банком Договір, що підтверджується її підписом у заяві.
Ухвалою суду від 11.12.2018 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного провадження з викликом сторін (а.с. 40-41).
Представник позивача у судове засідання не з?явився, надав клопотання про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, не заперечував проти заочного розгляду справи (а.с. 35).
Відповідач, у відповідності до ст. 128 Цивільного процесуального кодексу (далі ЦПК) України, належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, проте у судове засідання, призначене на 19.02.2019 року, не з?явилася, про причини неявки суду не повідомила, відзив не подала (а.с. 52).
Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Справа розглядається за правилами спрощеного провадження, на підставі наявних доказів.
Тому, згідно ст.ст. 280-281 ЦПК України, суд проводить заочний розгляд даної справи за відсутності відповідача, про що постановлена відповідна ухвала, на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно заяви про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг в ПриватБанку від 15.10.2009 року, ОСОБА_3 звернулася до банку щодо отримання кредиту у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач була ознайомлена та згодна з Умовами та Правилами надання банківських послуг, тарифами банку, які були надані для ознайомлення у письмовому вигляді; своїм підписом підтвердила факт отримання повної інформації про умови кредитування, а також погодилася, що її заява разом з памяткою клієнта, умовами і правилами надання банківських послуг, тарифами складають договір про надання банківських послуг (а.с. 16).
Відповідно до Умов і правил надання банківських послуг:
п. 1.1.7.11 - договір діє протягом 12 місяців з моменту підписання. Якщо протягом цього терміну жодна зі сторін не проінформує іншу сторону про припинення дії Договору, він автоматично лонгується на такий же термін;
п. 2.1.1.5.5 - позичальник зобовязаний погашати заборгованість по кредиту, відсоткам за його користування, по перевищенні платіжного ліміту, а також оплачувати комісію на умовах, передбачених даним Договором;
п. 2.1.1.5.6. - у разі невиконання зобовязань за Договором, на вимогу Банку виконати зобовязання з повернення Кредиту (у тому числі простроченого кредиту та Овердрафту), оплати Винагороди Банку;
п. 2.1.1.7.6. - при порушенні позичальником строків платежів по будь-якому з грошових зобовязань, передбачених Договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобовязаний сплатити Банку штраф у розмірі 500 грн. + 5% від суми позову;
п. 2.1.1.12.11 банк має право вимагати дострокового виконання боргових зобовязань в цілому або у встановленій Банком долі в разі невиконання боржником своїх боргових та інших обовязків за цим Договором (а.с. 18-32).
Згідно довідки з ЄДРПОУ, свідоцтва про державну реєстрацію юридичної особи, банківської ліцензії та Статуту, АТ КБ «ПриватБанк» є юридичною особою, має право на здійснення банківських операцій (а.с. 7-10, 33).
Відносини, що склалися між сторонами відносяться до правовідносин щодо укладання правочинів - договорів, зокрема кредитного договору, а тому, в даному випадку, необхідно керуватися главами 48, 49, 71 Цивільного кодексу (далі ЦК) України.
Згідно ст. 526 ЦК України, зобовязання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору та вимог Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
Статтею 530 ЦК України передбачено, що якщо у зобовязанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.
Відповідно до ч. 1 ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання.
Із змісту ст. 1054 ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.
Таким чином встановлено, що на підставі договору про надання банківських послуг 15.10.2009 року відповідач отримала кредит у розмірі 4200, 00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.
Відповідач кредитні кошти отримувала за допомогою кредитної картки, а вчасно грошові зобовязання за договором не виконувала, тому утворилася заборгованість, а отже, позовні вимоги є законними та обґрунтованими.
Разом з тим, вирішуючи питання про стягнення пені та штрафів, суд виходить з наступного.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов?язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов?язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обовязків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Саме така правова позиція висловлена Верховним Судом України у цивільній справі № 6-2003цс15 від 21.10.2015 року, а Верховним Судом у цивільній справі № 344/3834/16-ц від 28.11.2018 року.
Оскільки, пеня і штраф нараховані за одне і теж зобов?язання порушення строків погашення кредиту, тому стягненню з відповідача підлягає лише пеня, а тому позов необхідно задовольнити частково.
На підставі ст. 141 ЦПК України, судові витрати, понесені позивачем, необхідно стягнути з відповідача пропорційно до задоволених вимог.
Керуючись ст.ст. 141, 178, 259, 264-265, 274, 279-282, 284, 354 ЦПК України, суд, -

Позов представника ОСОБА_1, який діє в інтересах позивача ОСОБА_2 товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.
-заборгованості по процентам за користування кредитом 7947 грн. 08 коп.,
-пеня 6243 грн. 51 коп.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 товариства комерційний банк «ПриватБанк» судові витрати у розмірі 1623 (одна тисяча шістсот двадцять три) гривні 68 (шістдесят вісім) копійок.
У задоволенні решти вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
На заочне рішення суду, протягом 30 днів з дня його проголошення може бути подана апеляційна скарга до Кропивницького апеляційного суду через Олександрівський районний суд Кіровоградської області.
Відповідач: ОСОБА_3, місце реєстрації: Кіровоградська область, Олександрівський район, с. Стара Осота, вул. Лісняка, 95, рнокпп НОМЕР_1.
Суддя : (підпис)
Рішення набуло законної сили "____" _________ 201______ року та підлягає виконанню.

Оригінал рішення зберігається у справі № 397/1621/18 .

Суддя Олександрівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_4