Справа № 441/1611/17
У Х В А Л А

про зупинення провадження у справі

"27" грудня 2019 р. Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого-судді Перетятько О.В. ,

за участі секретаря Сорока М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Городок цивільну справу за позовом керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі Комарнівської міської ради Городоцького району Львівської області до ОСОБА_1 про звільнення земельної ділянки шляхом демонтажу самовільно встановленої тимчасової споруди (торгового павільйону),-

в с т а н о в и в:

В провадженні Городоцького районного суду Львівської області перебуває цивільна справа за позовом керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі Комарнівської міської ради Городоцького району Львівської області до ОСОБА_1 про звільнення земельної ділянки шляхом демонтажу самовільно встановленої тимчасової споруди (торгового павільйону).

Ухвалою підготовчого судового засідання від 20.04.2018 р. провадження у справі зупинено у зв`язку з призначенням по справі судової земельно-технічної експертизи.

14.03.2019 року судовим експертом проведено огляд і обміри об`єкта дослідження на місці їх знаходження, що підтверджується висновком експерта № 2491 від 27.11.2019 року, який разом із матеріалами справи надіслано до суду.

Ухвалою підготовчого судового засідання від 26.12.2019 р. провадження у справі поновлено.

Згідно ч. 2 ст. 258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

За положенням п. 10 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках: перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Під час розгляду справи встановлено, що на розгляді Великої Палати Верховного Суду перебуває справа №912/2385/18, в межах якої вирішується виключна правова проблема щодо неоднакового застосування ст.23 Закону України «Про прокуратуру», зокрема, в частині підстав та випадків представництва прокуратурою інтересів держави в суді.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2019 р. справу №912/2385/18 (провадження № 12-194гс19) прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження на 24.03.2020 р.

За висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, які обґрунтовані нормами статей 19, 131-1 Конституції України, статей 53, 174 ГПК України, статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», рішеннями Конституційного Суду України від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, від 20 грудня 2017 року № 2-р/2017, від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019, від 20 червня 2019 року № 6-р/2019, виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом:

додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором;

обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду.

У контексті зазначених питань колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на правовий висновок, викладений у постанові колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07 грудня 2018 року у справі № 924/1256/17 про те, що з метою підтвердження судом підстав для представництва прокурором інтересів, прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом. Колегія суддів зазначає, що цей висновок Велика Палата Верховного Суду конкретизувала у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц стосовно відсутності необхідності підтвердження прокурором відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але зауважує, що у справі, що переглядається, на відміну від справи № 587/430/16-ц, розглядається питання наявності підстав для представництва інтересів держави прокурором у суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Також колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наводить питання щодо правових наслідків у випадку, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, не зазначив визначені законом підстави для звернення до суду, не дотримався процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»), які, на думку колегії суддів, потребують правового висновку Великої Палати Верховного Суду:

чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності;

які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, установить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Відтак, суд зазначає, що за наслідками розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18, будуть надані правові висновки щодо обставин, які підлягають дослідженню у даній справі.

Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 253 ЦПК України, суд зупиняє провадження по справі у випадку, передбаченого пунктом 10 частини першої статті 252 цього Кодексу, - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

На підставі наведеного, враховуючи, що надання правового висновку Великою Палатою Верховного Суду постанова суду у справі № 912/2385/18, яка знаходиться на розгляді Великої Палати Верховного Суду може вплинути на вирішення спору по суті у даній справі та матиме преюдиційне значення для вирішення спору по суті в подальшому, суд вважає за необхідне провадження у справі зупинити до закінчення перегляду вказаної справи в касаційному порядку.

Керуючись п. 10 ч.1 ст. 252, п. 14 ч. 1 ст. 253, ст. ст. 258, 260 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі за позовом керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі Комарнівської міської ради Городоцького району Львівської області до ОСОБА_1 про звільнення земельної ділянки шляхом демонтажу самовільно встановленої тимчасової споруди (торгового павільйону), зупинити до закінчення перегляду судового рішення у справі № 912/2385/18 у касаційному порядку Великою палатою Верховного суду за позовом заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі: Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Східного офісу Державної аудиторської служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укртранссервіс-груп», Відділу освіти, молоді та спорту Устинівської районної державної адміністрації про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 90 577, 26 грн.

Ухвала про зупинення може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду через Городоцький районний суд Львівської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 261 ЦПК України.

Головуючий суддя Перетятько О.В.