Справа №198/667/19
Провадження № 2/0198/250/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 грудня 2019 року Юр?ївський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Маренич С.О., за участю секретаря судового засідання Літвіченко В.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду смт. Юр?ївка, в порядку заочного розгляду справи за правилами загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи по справі - Юр`ївська районна державна адміністрація Дніпропетровської області, відділ в Юр`ївському районі міськрайонного управління у Павлоградському, Юр`ївському районах та м. Павлограді Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області,
про виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності, припинення права спільної часткової власності,
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, надавши до суду заяву про розгляд справи в його відсутності, при цьому позовні вимоги повністю підтримав та просив судові витрати по справі залишити за ним. Також вказав, що в разі неявки відповідачки в судове засідання не заперечує проти ухвалення заочного рішення в справі (а.с. 178).
Відповідачка по справі ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, хоча про дату, час та місце слухання справи сповіщена належним чином, шляхом направлення судової повістки про виклик до суду за зареєстрованим місцем її проживання (ас.182,183,193-198), а окрім того, шляхом опублікування оголошення про виклик до суду на офіційному веб - порталі судової влади України (ас. 186-188), при цьому, будь - яких заяв про розгляд справи в її відсутності, відзиву на позов не надала.
Третя особа по справі Юр`ївська районна державна адміністрація Дніпропетровської області в судове засідання не з`явилися, надали суду заяву про розгляд справи в їх відсутності, при цьому проти заявлених вимог не заперечували (ас.189).
Третя особа по справі відділ в Юр`ївському районі міськрайонного управління у Павлоградському, Юр`ївському районах та м. Павлограді Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, при цьому про час , дату та місце розгляду справи сповіщені належним чином (ас. 185 ).
В ході розгляду справи судом вчинено наступні процесуальні дії:
- 04.09.2019 року постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та проведення її розгляду за правилами загального позовного провадження (а.с. 26-28);
- 30.09.2019 року постановлено ухвалу про витребування доказів (ас.61,62);
- 30.09.2019 року постановлено ухвалу про оголошення перерви в підготовчому засіданні (ас. 63);
- 03.10.2019 року постановлено ухвалу про залучення до участі у справі третіх осіб (ас.72,73);
- 01.11.2019 року постановлено ухвалу про продовження строку проведення підготовчого провадження, відкладення підготовчого засідання (ас.120,121);
- 02.12.2019 року постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті (ас.175-176);
- 03.12.2019 року постановлено ухвалу про відкладення судового засідання (ас.180);
- 30.12.2019 року постановлено ухвалу про заочний розгляд справи (ас.199).
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Виходячи з наведеного та приймаючи до уваги те, що позивач не заперечував проти заочного розгляду справи, про що зазначив в наданій суду заяві (ас.178) те, що відповідач не з`явився в судове засідання без повідомлення причин своєї неявки, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання та будь - який відзив, заперечення проти позову не подав, суд знаходить можливим провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за правилами загального позовного провадження з особливостями встановленими гл. ІІ «Заочний розгляд справи» ЦПК України, при цьому відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснює фіксування судового засідання технічними засобами.
Дослідивши письмові матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв?язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню з наступних підстав:
- так, в судовому засіданні встановлено, що відповідно до рішення Юр`ївського районного суду Дніпропетровської області від 13.04.2016 року за позивачем по справі ОСОБА_1 визнано право приватної власності на 2/3 частини земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, загальною площею 8,811 га, розташованої на території Юр`ївської селищної ради Юр`ївського району Дніпропетровської області, в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_3 (ас. 8, 9). При цьому, згідно вказаного рішення встановлено, що після смерті ОСОБА_3 спадкоємцями останнього є позивач по справі ОСОБА_1 та дружина померлого ОСОБА_2 , які у встановленому законом порядку прийняли спадщину, син спадкодавця ОСОБА_4 відмовився від прийняття спадщини на користь позивача, що також підтверджено і матеріалами спадкової справи, заведеної до майна померлого ОСОБА_3 (ас.131-163).
Спадкоємцем іншої 1/3 частини земельної ділянки є дружина померлого батька позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_2 , яка на момент смерті батька позивача проживала разом з ним, а відтак вважається такою, що прийняла спадщину. Дані обставини встановлені рішенням Юр`ївського районного суду Дніпропетровської області від 13.04.2016 року (ас.8-9), а відтак не підлягають доказуванню при розгляді даної справи ( ч.4 ст. 82 ЦПК України).
Відповідно до положень статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із зазначенням частки кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Відповідно до ч.3 ст. 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.
Частиною першою статті 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності.
За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні.
Вид майна, що перебуває у спільній частковій власності, впливає на порядок виділу з нього частки.
Так, відповідно до частини другої статті 364 ЦК України, якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.
Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення ( водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК України.
Згідно положень ч. 1 ст. 88 Земельного кодексу України, володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. В той же час, за ч. 3, 4 ст. 88 цього Кодексу учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки зі складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки.
від крапки «В» до крапки »1» довжиною 52,774 м;
від крапки «1» до крапки «2» довжиною 1114, 45 м;
від крапки «2» до крапки «Б» довжиною 52, 774 м;
від крапки «Б» до крапки «В» довжиною 1112, 1 м;
Відповідно до ч. 3 ст. 364 ЦК України у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа, набуває право власності на виділене майно , і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.
Враховуючи волю позивача суд вважає можливим судові витрати по справі залишити за останнім, про що позивач просив в наданій суду заяві про розгляд справи за його відсутності (ас. 178).
Керуючись ст. ст. 141, 247, 263 - 265, 267, 280 - 282, 354, 355 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності, припинення права спільної часткової власності - задовольнити у повному обсязі.
від крапки «В» до крапки »1» довжиною 52,774 м;
від крапки «1» до крапки «2» довжиною 1114, 45 м;
від крапки «2» до крапки «Б» довжиною 52, 774 м;
від крапки «Б» до крапки «В» довжиною 1112, 1 м,
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення .
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.
Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Учасник справи якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У відповідності до п.п. 15.5 п.п. 15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:
- позивач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;
- відповідач: ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_2 , РНОКПП - невідоме;
Рішення складено та підписано 30 грудня 2019 року.

Суддя С. О. Маренич