Провадження №2/369/733/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.11.2019 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

секретаря Середенко Б.С.

розглянувши у відкритому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Державна архітектурно - будівельна інспекція в Київській області про усунення перешкод у користуванні майном, -

в с т а н о в и в :

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

Позивач повторно не з`явився в судове засідання і від нього не надходила заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

За ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04 червня 2019 року підготовче засідання закрито та призначено справу до розгляду в судовому засіданні на 17 вересня 2019 року.

Частиною 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У судове засідання 17 вересня 2019 року позивачі та представник позивачів не з`явились. Про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило, причини неявки суду не повідомили. Заяв про розгляд справи без позивачів та їх представника суду не надавали.

У судове засідання 12 листопада 2019 року позивачі та представник позивачів не з`явились. Про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило, причини неявки суду не повідомили. Заяв про розгляд справи без позивачів та їх представника суду не надавали.

У судове засідання 25 листопада 2019 року позивачі та представник позивачів не з`явились. Про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило, причини неявки суду не повідомили. Заяв про розгляд справи без позивачів та їх представника суду не надавали.

Належність повідомлення судом позивачів про час та місце розгляду справи підтверджується наявними в матеріалах справи доказами - зворотнім повідомленням рекомендованих листів, а також розпискою представника позивача. Про судові засідання представник позивачів був повідомлений завчасно. Жодних заяв та клопотань про відкладення розгляду справи, повідомлення причини неявки ні в паперовому вигляді, ні електронною поштою до суду не надходило. Також не містить матеріали справи заяву про розгляд справи за відсутності позивачів та його представника. Всі судові повістки, які надсилались позивачам за вказаними в позовній заяві адресами повертались без вручення. Жоден позивач не цікавився розглядом справи, починаючи з дня його подання до суду - листопада 2018 року, а представник позивача після закриття підготовчого засідання - червень 2019 року. Заяв про зміну адреси листування, направленням судових викликів по смс-повідомленням від позивачів не надходило. Всі судові засідання були розміщені на відповідному сайті.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем за зустрічним позовом своїх процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обов`язок щодо явки до зали суду.

При вирішенні питання про залишення позову без розгляду, суд враховує також те, що позов надійшов до суду ще в листопаді 2018 року жодних клопотань про витребування доказів, приєднання доказів, призначення експертизи від позивачів та їх представника до суду не надходило.

За ст..13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивачі та їх представник, який належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явився до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався, його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. 223, ст. 257 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Державна архітектурно - будівельна інспекція в Київській області про усунення перешкод у користуванні майном - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України про те, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.С.Пінкевич