"23" січня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Виниченко Л.М.,
при секретарі Кравченко А.С.,
за участі представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2,
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом у якому просить стягнути з ОСОБА_3 кошти в сумі 12 600 грн. 00 коп. у відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної залиттям квартири, та 15 000,00 грн. моральної шкоди і судові витрати.
Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач являється власником квартири АДРЕСА_1.
23 серпня 2018 року позивач виявила, що її квартиру затоплено сусідами з верхнього поверху, а саме з квартири № 165. З метою добровільного врегулювання завданих незручностей та матеріальних збитків позивач звернулася до громадян, які тимчасово проживають у вказаній квартирі, проте останні відмовилися розмовляти на тему відшкодування збитків завданих залиттям. Відповідач на зв'язок не виходила та для вирішення питання відшкодування завданих збитків не з'являлась.
Позивач вказує, що вона була вимушена звернутися до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» в особі ЖЕД-402 для фіксації факту залиття квартири.
23 серпня 2018 року до її квартири прибула комісія в складі старшого майстра, майстра та слюсаря сантехніка для складення акту.
В результаті огляду та обстеження квартири було виявлено, що в квартирі № 161 сталося залиття з розташованої вище квартири № 165. В квартирі № 161 в приміщенні кухні, коридору, приміщенні вбиральні на стелі та стіні спостерігаються сліди від залиття. При обстеженні квартири № 165 було виявлено, що інженерні комунікації та сантехнічне обладнання знаходяться в неналежному технічному стані, що в свою чергу призводить до залиття нижче розташованої квартири АДРЕСА_1. Мешканців квартири № 165 було проінформовано про необхідність термінового ремонту сантехнічного обладнання та інженерних комунікацій.
Згідно звіту про вартість проведення відновлювального ремонту квартири № 161 від 25.09.2018 року, вартість проведення відновлювального ремонту становить 12 600,00 грн.
Позивач зазначає, що залиттям квартири їй також заподіяна моральна шкода, яку оцінює у розмірі 15 000 грн., що виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодженого майна і неможливості нормально користуватися ним, затрат значного часу на відновлення стін та стелі пошкоджених залиттям, порушенням звичайного способу життя, затрат часу на організацію та проведення ремонтних робіт, переїзду до квартири, необхідності докладань додаткових зусиль для його нормалізації.
За складання звіту про вартість відновлювального ремонту квартири понесені витрати у розмірі 2900 грн.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 05.11.2018 року відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання (а.с. 84, 85).
В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 підтримав заявлені позовні вимоги та викладені у заяві обставини, просив задовольнити позов.
Відповідач в судове засідання не з'явилася, будучи належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомила, відзив на позов не подала.
Враховуючи викладене та думку представника позивача, судом в судовому засіданні протокольно постановлено ухвалу про заочний розгляд справи, згідно положень ст. ст. 280, 281 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.
Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.
Позивач є власником квартири АДРЕСА_1, згідно договору купівлі-продажу квартири від 04.02.2013 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4, зареєстрованого в реєстрі за № 133 (а.с. 49-51).
Судом встановлено, що 23 серпня 2018 року відбулося залиття квартири позивача із вище розташованої квартири АДРЕСА_4, що підтверджується актом від 23.08.2018 року, затвердженим начальником ЖЕД-402, у якому зазначено, що на час обстеження встановлено, що в квартирі № 161 в приміщенні кухні, коридору та приміщення вбиральні на стелі та стіні спостерігаються сліди від залиття. При обстеженні квартири № 165 було виявлено, що інженерні комунікації та сантехнічне обладнання знаходяться в неналежному технічному стані (прокапування змішувачів та лежаків під ванною), що в свою чергу призводить до залиття нижче розташованої АДРЕСА_1 (а.с. 13).
На підставі ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Як убачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна від 18.09.2018 року, відповідач є власником квартири АДРЕСА_4 на підставі свідоцтва про право власності від 21.09.2007 року та свідоцтва про право на спадщину від 28.12.2011 року (а.с. 62-64).
Згідно ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність.
Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою КМУ від 24.01.2006 року № 45, власник квартири зобов'язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приладів та обладнання будинку.
Як зазначено вище, відповідач ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_4, з якої відбулося залиття квартири позивача.
Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України, власність зобов'язує.
Власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для
відновлення пошкодженої речі.
25 вересня 2018 року оцінювачем ТОВ «ІНСТИТУТ НЕЗАЛЕЖНОЇ ЕКСПЕРТНОЇ ОЦІНКИ» було складено висновок про вартість проведення відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 після її залиття, відповідно до якого вартість відновлювального ремонту становить 12 600,00 грн. (а.с. 14-28).
Відповідач у добровільному порядку завдану позивачу матеріальну шкоду не відшкодувала.
У спростування вищезазначеного відповідачем будь яких доказів не надано.
За викладених обставин з відповідача на користь позивача підлягають стягненню майнова шкода заподіяна залиттям квартири у розмірі 12 600 грн. та понесені позивачем витрати по оплаті послуг оцінювача в сумі 2 900 грн.
Позивач також просить стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 15 000 грн.
Згідно ст. ст. 23, 1167 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав; моральна шкода відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини.
Судом при вирішенні даної справи і визначенні моральної шкоди враховуються положення п. п. 5, 14 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31.03.1995 року № 4.
Право на відшкодування моральної шкоди виникає за наявності передбачених законом умов або підстав відповідальності за заподіяну шкоду.
З огляду положення вказаної вище постанови Пленуму Верховного Суду України, зобов'язання відшкодувати моральну шкоду виникає за наявності: а) моральної шкоди як наслідку порушення особистих немайнових прав або посягання на інші нематеріальні блага; б)неправомірних рішень, дій чи бездіяльності заподіювача шкоди; в) причинного зв'язку між неправомірною поведінкою і моральною шкодою; г) вини заподіювача шкоди.
Враховуючи факт залиття, суд вважає, що винними діями відповідача позивачу, як власнику житла, була заподіяна моральна шкода, яка полягає у пошкодженні майна, необхідності проведення ремонту по відновленню наслідків залиття, що призвело до порушення життєвого укладу позивача, істотних вимушених негативних змін у її житті, змусило позивача витрачати час на оформлення документів, звернення до спеціалістів, до суду та, виходячи із засад розумності та справедливості, суд приходить до висновку про можливість часткового задоволення позовних вимог щодо стягнення моральної шкоди, а саме стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у розмірі 3 000,00 грн.
Представник позивача в судовому засіданні під час розгляду справи подав заяву з проханням вирішити питання про відшкодування судових витрат позивача на професійну правничу допомогу у розмірі 8000 грн. після ухвалення рішення по суті позовних вимог в порядку ст. ст. 141 ч. 8, 246 ч. 1 ЦПК України.
В порядку п. 3 ч. 2 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог в сумі 845 грн. 76 коп., що включає судовий збір в розмірі 704,80 грн. щодо майнових вимог та судовий збір в розмірі 140,96 грн. щодо немайнової вимоги про стягнення моральної шкоди.
Керуючись ст. ст. 22, 23, 319, 322, 1166, 1167, 1192 ЦК України, ст. 151 ЖК України, п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою КМУ від 24.01.2006 року № 45, п. п. 5, 14 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31.03.1995 року № 4, ст. ст. 13, 81, 141, 223, 274-279, 280, 281, 354 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної залиттям квартири задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 майнову шкоду заподіяну залиттям квартири у розмірі 12 600 грн., витрати по оплаті послуг оцінювача у розмірі 2 900 грн., моральну шкоду у розмірі 3 000 грн. та судовий збір у розмірі 845 грн. 76 коп., а всього суму 19 345 (дев'ятнадцять тисяч триста сорок п'ять) грн. 76 коп.
У задоволенні іншій частині вимог відмовити.
Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом тридцяти днів з дня його проголошення не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте Дніпровським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1, адреса проживання: АДРЕСА_1 реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1.

Відповідач - ОСОБА_3, адреса проживання: АДРЕСА_4.

Повне судове рішення складено 28 січня 2019 року.

Суддя Виниченко Л.М.