МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа №370/2926/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" грудня 2019 р. Макарівський районний суд Київської області

у складі: судді Мазка Н.Б.

із секретарем Мудрак В.М.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду смт Макарів Макарівського району Київської області цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до Макарівської селищної ради Київської області про встановлення факту постійного проживання на час відкриття спадщини та визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в:

позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Макарівської селищної ради Київської області про встановлення факту постійного проживання на час відкриття спадщини та визнання права власності на спадкове майно, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його баба - ОСОБА_5 , після смерті якої відкрилась спадщина, яка складається з 1/9 частини житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться в АДРЕСА_1 .

Право власності на вищезазначену 1/9 частину житлового будинку з господарськими спорудами померла отримала на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 08.11.2003 року в порядку спадкування після смерті доньки - ОСОБА_3 померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Окрім померлої, право власності на інші частини житлового будинку з господарськими спорудами, по 1/3 частині на кожного, в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 було отримано ним, позивачем та братом ОСОБА_4 .

Відповідно до вимог чинного на той час законодавства, право власності на згаданий житловий будинок з господарськими спорудами 02.12.2003 року було зареєстровано в Макарівському бюро технічної інвентаризації номер 12, книга 3, сторінка 50, книга 11, сторінка 120, 122, реєстровий номер РПВН - 3328995.

Оскільки він, позивач є внуком померлої, тому відповідно до ст.1266 ЦК України належить до числа спадкоємців за правом представлення, оскільки його мати ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , тому має право на спадкування цієї частки спадщини, яка належала б його матері, якби вона була живою на час відкриття спадщини.

Заповіту на випадок смерті померла не складала, інших спадкоємців, які б предентували на спадщину немає.

Проте, оскільки ним, позивачем не було подано у визначений законодавством строк до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, тому він не може оформити свого права на вищезазначену частину спадщини після смерті баби - ОСОБА_5 .

Разом з тим, оскільки померла на час відкриття спадщини постійно проживала разом із ним, позивачем та його сім`єю без реєстрації факту проживання в будинку АДРЕСА_1 , тому відповідно до ст.1268 ЦК України вважається, що він прийняв спадщину.

Таким чином, оскільки на час відкриття спадщини померла ОСОБА_5 постійно проживала з ним, позивачем та членами його сім`ї, що свідчить про прийняття ним спадщини, тому він, як спадкоємиць за правом представлення має право на набуття права власності на частину житлового будинку з господарськими спорудами.

Позивач ОСОБА_1 просить: - встановити факт постійного проживання його, ОСОБА_1 та померлої ОСОБА_5 на час відкриття спадщини, тобто на ІНФОРМАЦІЯ_1 в житловому будинку АДРЕСА_1 ;

-визнати за ним, ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 на 1/9 частину житлового будинку (з господарськими будівлями та спорудами) загальною площею 134.0 кв м, житловою площею 69.2 кв м (літ.А), прибудову (лат.а1), прибудову (літ.а2), прибудову (літ.а3), погріб (під літ.а2), погріб (під літ.а3), ганок (без літ.), ганок (без літ.), сарай (літ.Б), сарай (літ.В), сарай (літ.Г), сарай (літ.Д), сарай (літ.Днад), убиральню (літ.Е), сарай (літ.Ж), сарай (літ.Г), погріб (літ.підГ), навіс (літ.Д), уборну (літ.Ж), гараж (літ.З), вхід в погріб (літ.3), убиральню (літ.К), літню кухню (літ.Л), убиральню (літ.М), сарай (літ.П), погріб (літ.С), тротуар (літ.1) та огорожу (літ.№1-7), який розташований по АДРЕСА_1 .

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 , його представник адвокат Левочко Я.А. підтримали позовні вимоги з посилання на обставини, які викладені в позові, просили позов задовольнити.

Представник Макарівської селищної ради Київської області Л.С.Омельченко надала клопотання про розгляд справи за відсутності представника відповідача, просила прийняти рішення з урахуванням матеріалів справи.

В судовому засіданні свідки ОСОБА_6 , ОСОБА_7 пояснили, що є сусідами позивача - проживають в будинку АДРЕСА_1 , в цьому будинку проживають три родини. Також свідки пояснили, що ОСОБА_1 проживає з сім`єю, разом з ними проживала його мати ОСОБА_3 , яка померла в 2003 році; його баба ОСОБА_5 , яка померла в 2005 році. Їхнім поховання займався ОСОБА_1 , який і в теперішній час проживає в цьому будинку.

Судом встановлено, що згідно свідоцтву про народження серії НОМЕР_1 , виданого 25.09.1984 року Макарівським райвідділом ЗАГС Київської області, ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , його матір`ю вказана ОСОБА_3 (а.с.7).

З свідоцтва про право на спадщину за законом від 08.11.2003 року, посвідченого державним нотаріусом Макарівської районної державної нотаріальної контори Лисенко Л.В., реєстровий номер 2-33327, вбачається, що спадкоємцями майна ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 є мати ОСОБА_5 , син ОСОБА_4 , син ОСОБА_1 в рівних частках кожний (а.с.9).

Згідно свідоцтву про смерті серії НОМЕР_2 , виданого Наливайківською сільською радою Макарівського району Київської області, ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 86 років, про що в Книзі реєстрації смертей 11.05.2005 року зроблено відповідний актовий запис №13 (а.с.11).

Відповідно технічному паспорту на індивідуальний жилий будинок АДРЕСА_1 , власниками будинку зазначені: ОСОБА_8 - 1/3 частина; ОСОБА_9 1/6 частина; ОСОБА_1 1/9 частина; ОСОБА_4 1/9 частина; ОСОБА_5 1/9 частина(а.с.12-16).

З звіту про незалежну оцінку 1/9 частини домоволодіння ОСОБА_5 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , вбачається вартість 1/9 частини будинку становить 64181.00 гривня, (а.с.17-19).

Згідно інформаційної довідки №М-416 від 06.09.2018 року Комунального підприємства «Північне бюро технічної інвентаризації» Київської обласної ради, згідно архівних даних БТІ станом на 31.12.2012 року об`єкт нерухомого майна - житловий будинок АДРЕСА_1 зареєстровано на праві приватної спільної часткової власності за: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 по 1/9 частки будинку кожному на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Макарівською державною нотаріальною конторою 08.11.2003 року Р.№5354, дата реєстрації 02.12.2003 року. Реєстровий №12, книга 3, сторінка 50, книга 11, сторінка 120, 122(а.с.21, 22).

З листа-відповіді №142/02-31 від 01.08.2018 року, виданого Макарівською районною державною нотаріальною конторою Київської області, вбачається, що ОСОБА_1 було повідомлено про те, що ним не було надано доказів спільного проживання спадкоємця зі спадкодавцем (реєстрації разом зі спадкодавцем за однією адресою на час відкриття спадщини), заяву про прийняття спадщини в установлений законом строк. За таких обставин не має можливості оформити та видати відповідне свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.20).

При вирішенні спору суд керується вимогами ст.1217 ЦК України, якою передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Вимогами ст.1218 ЦК України, передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народження після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до вимог ч.1, 3 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого стате. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Частиною 1 ст.1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно пункту 2 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд на підставі частини шостої статті 235 ЦПК України залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Відповідно листу №24/753/0/4-13 від 16.05.2013 року Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», щодо визнання особи такою, що прийняла спадщину, зокрема, в спорах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, у випадках, коли спадкоємці постійно проживали разом зі спадкодавцем, проте зареєстровані за іншою адресою, судам слід враховувати таке. Місцем проживання фізичної особи згідно з ч.1 ст.29 ЦК є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово. Місце проживання необхідно відрізняти від місця перебування фізичної особи, тобто того місця, де вона не проживає, а тимчасово знаходиться. Заяви про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини в порядку окремого провадження підлягають задоволенню судом, якщо у паспорті спадкоємця відсутня відмітка про місце реєстрації особи. У випадках, якщо встановлено, що спадкоємець прийняв спадщину у порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК, суди не повинні задовольняти вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд визнає їх належними, допустимими, достовірними, а позов таким, що підлягає задоволенню, оскільки достовірно встановлено, що позивач постійно проживав на час відкриття спадщини з спадкодавцем.

Керуючись вимогами ст.1217, 1218, 1261, ч.1, 3 ст.1268, ч.1 ст.1269 ЦК України, постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», листа №24/753/0/4-13 від 16.05.2013 року Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», ст.263-265 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

позов задовольнити.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 , який має реєстраційний номер платників податків НОМЕР_3 , та померлої ОСОБА_5 на час відкриття спадщини, тобто на ІНФОРМАЦІЯ_1 в житловому будинку АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 , який має реєстраційний номер платників податків НОМЕР_3 , право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 на 1/9 частину житлового будинку (з господарськими будівлями та спорудами) загальною площею 134.0 кв м, житловою площею 69.2 кв м (літ.А), прибудову (лат.а1), прибудову (літ.а2), прибудову (літ.а3), погріб (під літ.а2), погріб (під літ.а3), ганок (без літ.), ганок (без літ.), сарай (літ.Б), сарай (літ.В), сарай (літ.Г), сарай (літ.Д), сарай (літ.Днад), убиральню (літ.Е), сарай (літ.Ж), сарай (літ.Г), погріб (літ.підГ), навіс (літ.Д), уборну (літ.Ж), гараж (літ.З), вхід в погріб (літ.3), убиральню (літ.К), літню кухню (літ.Л), убиральню (літ.М), сарай (літ.П), погріб (літ.С), тротуар (літ.1) та огорожу (літ.№1-7), який розташований по АДРЕСА_1 .

Резолютивна частина судового рішення складена 02.12.2019 року.

Повний текст рішення буде складений 12.12.2019 року.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо воно не проголошувалося - з дати складення повного його тексту, у порядку передбаченому підпунктом 15.5, пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції від 03.10.2017 року.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст.273 ЦПК України.

Суддя