Справа № 589/442/18
Провадження № 2-о/589/16/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2019 року

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючої судді Курбанової А.Р.,

за участі секретаря судового засідання Нагорної Н.І.,

заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області, приватного нотаріуса Новгород-Сіверського районного округу Шик Альони Леонідівни про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю,-

ВСТАНОВИВ:

03 січня 2018 року ОСОБА_1 звернулася до Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області в порядку окремого провадження із заявою, в якій просить встановити факт постійного проживання однією сім`єю з ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 2008 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обгрунтування заяви посилається на те, що після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, зокрема, право на майновий пай. Заявник запевняє, що вона постійно проживала з ОСОБА_3 на день смерті, а тому є її спадкоємицею четвертої черги за законом та такою, що спадщину прийняла в силу приписів ч. 3 ст. 1268 ЦК України. Однак оскільки заявник була зареєстрована за іншою адресою, встановити факт її постійного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю можливо лише в судовому порядку. Встановлення даних фактів необхідно заявнику для оформлення спадкових прав.

Ухвалою Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області від 10.01.2018р. вказану справу передано за підсудністю до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області.

07.02.2018р. Шосткинським міськрайонним судом Сумської області відкрито провадження у даній справі.

В судовому засіданні заявник та її представник вимоги заяви підтримали з підстав, викладених у ній.

Заінтересовані особи, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, правом на участь у судовому засіданні не скористались. Нотаріус звернулася до суду із заявою про розгляд справи без її участі, заперечень не висловила.

Суд, заслухавши заявника, її представника, свідків, дослідивши інші докази по справі, вважає, що заявлені вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 /а.с. 6/.

Відповідно до акту обстеження житлово-побутових умов від 28.11.2017р. за адресою: АДРЕСА_1 , по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 проживала ОСОБА_3 та разом з нею мешкала та вела спільне господарство ОСОБА_1 /а.с.8/.

Як вбачається з довідки виконавчого комітету Новгород-Сіверської міської ради від 31.01.2014р., витрати на поховання ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , понесла ОСОБА_1 /а.с. 7/

За доводами заяви ОСОБА_1 , хоча й зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 /а.с.5 (зворотній бік)/, проте у період з 2008 року по день смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 постійно проживала разом останньою за адресою: АДРЕСА_1 .

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_4 (сусідка померлої) та ОСОБА_5 (син заявника), кожен окремо, суду повідомили, що з вересня 2008 року заявник проживала разом з ОСОБА_3 (яка була її хрещеною матір`ю) у м. Новгород-Сіверський, вони вели спільне господарство, тримали свійських тварин (кіз, кур, тощо). Заявник доглядала за ОСОБА_3 , яка в силу свого похилого віку потребувала стороннього догляду, а коли та померла, заявник займалась її похованням. При цьому, свідок ОСОБА_4 пояснила, що окрім заявника, інших близьких померла не мала.

Виходячи із змісту пункту 5 частини 2 статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно із частиною другою статті 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

За життя ОСОБА_3 заповіту не складала.

Згідно зі ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

В свою чергу, згідно з ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування» якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

У п. 21 вищевказаної постанови зазначено, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини, і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також: інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки.

Конституційним Судом України у рішенні від 03.06.1999 р. за № 5-рп/99 (справа про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї») визначено таку обов`язкову ознаку члена сім`ї, як ведення спільного господарства.

Згідно вимог ч. 2, 4 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Поняття сім`ї, сформульоване в цій статті, не містить такої обов`язкової ознаки сім`ї, як знаходження саме в зареєстрованому шлюбу. Сім`я розглядається як соціальний інститут і водночас як союз конкретних осіб. Сім`я є первинним та основним осередком суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, що й є ознаками сім`ї.

Заявник та ОСОБА_3 на момент смерті останньої були зареєстровані за різними адресами, проте з досліджених вище документів та показів свідків вбачається, що заявник з вересня 2008 року до дня смерті спадковдавця постійно проживала з ОСОБА_3 за однією адресою, вони були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, тобто були однією сім`єю. Будь-яких сумнівів з цього приводу у суду немає.

Надані заявником докази суд визнає належними і допустимими, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета розгляду: вони підтверджують факти, які заявник просить встановити.

Як вбачається з інформації, наданої приватним нотаріусом Новгород-Сіверського районного нотаріального округу Чернігівської області Шик А.Л. /а.с. 23/ після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_3 спадкова справа не заводилась.

Заявник, будучи спадкоємицею четвертої черги за законом після ОСОБА_3 , позбавлена можливості належним чином оформити свої спадкові права, через відсутність доказів постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Таким чином, встановлення фактів проживання заявника з ОСОБА_3 однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини і на момент її смерті породжує юридичні наслідки, оскільки з визначенням їх спільного проживання законодавство пов`язує прийняття спадщини, при цьому спір про встановлення данних фактів відсутній.

Беручи до уваги, що судом достовірно встановлено, що ОСОБА_1 постійно проживала однією сім`єю з ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , з вересня 2008 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 та позбавлена можливості оформити спадщину як спадкоємець за законом, та чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення цих юридичних фактів, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення заяви, але частково, з огляду на те, що період їх спільного проживання підтверджений показами свідків лише з вересня 2008 року по ІНФОРМАЦІЯ_1. (день смерті спадкодавця), а не цілий 2008 рік як вказувала заявник.

На підставі викладеного та керуючись вимогами ст. ст. 81, 259, 263-265, 268, 293, 294, 315-319 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 / ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 / про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю - задовольнити частково.

2. Встановити факт постійного проживання однією сім`єю ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 з вересня 2008 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 19.12.2019 р.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області А.Р.Курбанова