УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2019 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Калюжна В.В., за участю секретаря Кудряшової Ю.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» про скасування рішення щодо виконання розрахунку недорахованої електроенергії, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» про скасування рішення щодо виконання розрахунку недорахованої електроенергії.

Представником позивача адвокатом ОСОБА_2 через канцелярію суду було подано клопотання про витребування доказів: від ПАТ „Запоріжжяобленерго оригіналу Акту технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В № 5273 від 28.042016 року, що проведена представником ВАТ „Запоріжжяобленерго ОСОБА_3; від Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України витягу з відомостями про перетин державного кордону України за період з 01.01.2015 року по 31.12.2016 року громадянином ОСОБА_1

Крім того, представником позивача заявлено клопотання про допит у якості свідка ОСОБА_4, який може підтвердити обставини, викладені у позові, на які позивач посилається в обґрунтування позовних вимог. Також представник позивача звернувся до суду з клопотанням про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, на вирішення якої просить поставити питання: чи виконаний підпис від імені ОСОБА_1 в Акті технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В № 5273 від 28.042016 року самим ОСОБА_1 чи іншою особою.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав подані клопотання та наполягав на його задоволенні.

Представник відповідача у судовому засіданні проти клопотань представника позивача заперечував у повному обсязі, вважає клопотання необґрунтованими.

Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали справи в межах вирішуваних питань, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

З урахуванням обставин справи та заявлених позовних вимог, суд приходить до висновку, що клопотання представника позивача про витребування доказів є необґрунтованим, у звязку з наступним.

Так, позивачем заявлено позовні вимоги про скасування рішення ПАТ „Запоріжжяобленерго, оформлене протоколом № 2 від 13.08.2018 року щодо виконання розрахунку недорахованої електроенергії відносно споживача ПП ОСОБА_1

Позивачем не обґрунтовано витребування від ПАТ „Запоріжжяобленерго оригіналу Акту технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В № 5273 від 28.042016 року, що проведена представником ВАТ „Запоріжжяобленерго ОСОБА_3, оскільки зазначений доказ та обставини, які представник позивача має на меті довести за допомогою вказаного доказу, не є предметом розгляду у даній справі.

В обґрунтування клопотання про витребування від Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України витягу з відомостями про перетин державного кордону України за період з 01.01.2015 року по 31.12.2016 року громадянином ОСОБА_1, представником позивача ОСОБА_1 не надано даних про вжиття заходів для отримання цього доказу самостійно та не наведено причин неможливості самостійного отримання цього доказу.

У звязку з цим, клопотання про витребування доказів не підлягає задоволенню.

У відповідності до ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Виходячи з того, що Акт технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В № 5273 від 28.042016 року, що проведена представником ВАТ „Запоріжжяобленерго ОСОБА_3, не є предметом розгляду у даній справі, у звязку з чим вирішення експертом питання: чи виконаний підпис від імені ОСОБА_1 в Акті технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В № 5273 від 28.042016 року самим ОСОБА_1 чи іншою особою, не відноситься до обставин, які підлягають встановленню у даній справі, суд вважає за необхідне у задоволенні клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи відмовити.

Вирішуючи клопотання про виклик свідка, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 90 ЦПК України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

В обґрунтування клопотання представник позивача посилається на те, що свідок ОСОБА_4 може підтвердити обставини складання Акту про порушення від 06.06.2018 року, який став підставою для прийняття оскаржуваного рішення, та фактичних обставин справи, які стали підставою для подачі позову.

Проте, зі змісту долученого до матеріалів справи Акту про порушення від 06.06.2018 року, у якому викладено обставини порушення, вбачаться що він містить підпис заявленого свідка, тому на переконання суду підтвердження обставин, викладених у Акті показами свідка є недоцільним.

Статтею 222 ЦПК України, передбачено, що головуючий зясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, повязані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Так, представником позивача не наведено поважних причин, у звязку з якими клопотання про виклик свідка не було подано під час підготовчого судового засідання, у встановлений законом строк.

За таких обставин, суд приходить до висновку про необґрунтованість клопотання представника позивача про виклик свідка, у звязку з чим клопотання не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 83, 90, 103, 222, 258, 259, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача про витребування доказів залишити без задоволення.

Клопотання представника позивача про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи залишити без задоволення.

Клопотання представника позивача про виклик свідка залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя: В.В. Калюжна