Справа № 639/2723/19
Провадження № 2/639/1301/19
19 грудня 2019 року Жовтневий районний суд м. Харкова
в складі: головуючого - судді Баркової Н.В.,
за участю секретарів - Кузнецової А.О., Волкової С.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особа: Органи опіки та піклування Краматорської міської ради, Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів та позбавлення батьківських прав, -
26.04.2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , зазначивши третьою особою Органи опіки та піклування Краматорської міської ради, в якому просить суд стягнути з відповідача на користь позивача неустойку (пеню) за прострочення по сплаті аліментів по судовому наказу від 04.05.2018 року, виданому Жовтневим районним судом м. Харкова, за період з липня 2018 року по березень 2019 року в сумі 18 426,00 грн.; позбавити відповідача батьківських прав стосовно малолітньої дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що з ОСОБА_2 він перебував у шлюбі з 09.02.2013 року, який було розірвано рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда. Від шлюбу позивач та відповідач мають сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 04.05.2018 року Жовтневим районним судом м. Харкова винесено судовий наказ, яким стягнуто з ОСОБА_2 в користь ОСОБА_1 , аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 в розмірі 1/4 від усіх видів заробітку (доходу) але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 02.05.2018 року та до досягнення дитиною повноліття. Внаслідок невиконання вказаного наказу відповідачем добровільно, ОСОБА_1 звернувся до Краматорського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області з заявою про примусове виконання судового наказу. Станом на 01.03.2019 року відповідач жодної поточної оплати аліментів не здійснила, що обумовлює наявність заборгованості в розмірі 18 426 грн. згідно довідки - розрахунку від 06.03.2019 року. Позивач зазначає, що розрахунок пені по сплаті аліментів по судовому наказу від .04.05.2018 року виданого Жовтневим районним судом м. Харкова аліменти на утримання сина за період з липня 2017 року по березень 2019 року є наступним:
За липень 2018 року: 2803,25 грн. х 1% х 184 день = 5 157 грн. 98 коп.;
За серпень 2018 року: 2803,25 грн. х 1% х 153 день = 4288 грн. 97 коп.;
За вересень 2018 року: 2803,25 грн. х 1% х 122 дні = 3419 грн. 97 коп.;
За жовтень 2018 року: 2803,25 грн. х 1% х 92 день = 2578 грн. 99 коп.;
За листопад 2018 року: 2803,25 грн. х 1% х 61 день = 1709 грн. 98 коп.;
За грудень 2018 року: 2803,25 грн. х 1% х 31 день = 892 грн. 90 коп.;
За січень 2019 року: 2803,25 грн. х 1% х 59 день = 1653 грн. 92 коп.;
За лютий 2019 року: 2803,25 грн. х 1% х 28 днів = 784 грн. 91 коп.;
Загальна сума: 2438 грн. 83коп.
Загалом загальна сума неустойки (пені) у зв`язку із виникненням заборгованості зі сплати аліментів становить 20 487 грн. 62 коп. Однак, з урахуванням граничних обмежень, встановлених СК України, позивач визначає суму пені до стягнення в розмірі 18 426 грн. Також позивач вказує, що відповідач, будучи біологічною матір`ю дитини, з лютого 2015 покинула сім`ю, повернулася до м. Донецька, залишивши сина у м. Кропивницькому (колишня назва Кіровоград) разом з батьком, з того часу не турбується ні про стан здоров`я сина, ні про його виховання, ні про його утримання. З 01.06.2015 року Управління соціального захисту населення виконавчого комітету Кіровської районної у м. Кіровограді ради припинило виплату допомоги при народженні дитини та призначило вищезазначенудопомогу батьку. Виховання дитини, моральне та матеріальне забезпечення, лікування в повному обсязі здійснює виключно батько, дитина проживає з ним. Позивач вказує, що тривале та систематичне невиконання відповідачем своїх батьківських обов`язків щодо дитини обумовлює наявність підстав для позбавлення її батьківських прав стосовно сина.
У зв`язку з викладеним, позивач вимушений звернутися до суду з вказаним позовом.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 10.06.2019 року прийнято позов до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Органи опіки та піклування Краматорської міської ради про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів та про позбавлення батьківських прав. Призначено підготовче засідання.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 17.09.2019 року підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особа: Органи опіки та піклування Краматорської міської ради, Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів та про позбавлення батьківських прав - закрито. Справа призначена до судового розгляду по суті. Викликано в судове засідання свідків: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .
У судовому засіданні 19.12.2019 року позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, посилаючись на викладені в позові обставини, заявив клопотання про проведення розгляду справи без допиту свідка ОСОБА_5 , яке задоволено судом.
Належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи відповідач ОСОБА_2 згідно вимог ст. 128 ЦПК України, у підготовче та судові засідання повторно не з`явилася, в порушення ч. 3 ст. 131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомила, відзив не надала, у зв`язку з чим на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Харкова від 19.12.2019 року проведено заочний розгляд даної справи згідно з вимогами ст.ст. 280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.
Представники третіх осіб Органу опіки та піклування Краматорської міської ради та Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради подали до суду заяви про розгляд справи без їх участі, також Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради надав висновок про доцільність позбавлення батьківських прав відповідача та просив врахувати інтереси малолітньої дитини при винесенні рішення..
Суд, заслухавши пояснення позивача, показання свідків, дослідивши письмові докази, приходить до наступних висновків.
Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зроблений відповідний актовий запис №424 та підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 23.04.2013 року. Батьками дитини зазначені ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с.6).
Заочним рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27.02.2017 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 09.02.2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Київського районного управління юстиції у м. Донецьку, актовий запис №61 - розірвано (а.с.7).
На підставі судового наказу Жовтневого районного суду м. Харкова від 04.05.2018 року наказано стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 від усіх видів заробітку (доходу), але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 02.05,2018 року та до досягнення дитиною повноліття (а.с.8).
Згідно з розрахунком державного виконавця Краматорського міського ВДВС ГТУЮ у Донецькій області Климик Б.В. заборгованості по аліментам ОСОБА_2 за виконавчим документом №639/2206/18; 2-н/639/97/18 від 20.06.2018 рокуна користь ОСОБА_1 - станом на 06.03.2019 року заборгованість по аліментам складає 18 426 грн. за період з 01.07.2018 року по 28.02.2019 року (а.с.9).
З 01.06.2015 року Управлінням соціального захисту населення виконавчого комітету Кіровської районної у м. Кіровограді ради припинено виплату допомоги при народженні дитини ОСОБА_2 та призначено зазначену вище допомогу батькові дитини ОСОБА_1 , що підтверджується листом Управління соціального захисту населення виконавчого комітету Кіровської районної у м. Кіровограді ради від 28.07.2015 року №3710 (а.с.11).
Згідно з довідками №01-43/76 від 02.05.2018 року та №01-65/41,1 від 07.02.2019 року Комунального закладу «Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) №143 комбінованого типу Харківської міської ради», мати дитини ОСОБА_3 у вихованні дитини участі не приймає. Вихованням дитина займається батько - ОСОБА_1 . Плату за харчування, усі заходи (світа, розваги, батьківські збори) які відбуваються у КЗ «ДНЗ №143» відвідує батько ОСОБА_1 (а.с.14).
Разом з тим, як вбачається з копії довідки КНП «Міська дитяча поліклініка №2» Харківської міської ради від 13.02.2019 року ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ., перебуває під наглядом фахівців КНП «Міська дитяча поліклініка №2» ХМР з березня 2017 р. по теперішній час. Дитина належить до категорії внутрішньо переміщених осіб з Донецької області. Згідно інформації, наданої лікарем-педіатром, з яким укладена декларація про надання первинної медичної допомоги, догляд за хлопчиком, рекомендації щодо лікування, проведення профілактичних щеплень, медичних оглядів здійснює батько хлопчика ОСОБА_1 (а.с.15).
Відповідно до копії довідки Харківської гімназії №65 Харківської міської від 16.09.2019 року ради вбачається, що ОСОБА_8 , 2013 року народження, дійсно навчається у 1-Д класі Харківської гімназії № 65 Харківської міської ради Харківської області. Протягом навчання дитини тільки батько ОСОБА_1 відвідував батьківські збори, спілкувався з класним керівником та адміністрацією гімназії щодо навчання сина.
Матір позивача - ОСОБА_6 , допитана в якості свідка в судовому засідання пояснила, що колишню невістку приблизно 5 років вона не бачила, її син позивач та онук весь цей час проживають з нею, догляд та виховання дитини здійснює батько, матір жодної участі у житті та вихованні дитини не приймає.
Подруга позивача ОСОБА_4 та колега по роботі ОСОБА_7 , допитані в судовому засіданні в якості свідків, підтвердили, що спілкуються з позивачем вже приблизно 2 роки, ходять в гості, однак жодного разу не бачили матір дитини позивача, яка не відвідує і не бере участі у вихованні сина.
Відповідно до п.2 ч.1 ст. 164 СК України мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, зокрема, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини. Згідно з ч.6 ст. 164 СК України рішення суду про позбавлення батьківських прав після набрання ним законної сили суд надсилає органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем реєстрації народження дитини.
Згідно зі ст. 18 Конвенції про права дитини, батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.
Статтею 165 СК України передбачено, що право на звернення до суду з позовом про позбавлення батьківських прав мають один з батьків, опікун, піклувальник, особа, в сім`ї якої проживає дитина, заклад охорони здоров`я, навчальний або інший дитячий заклад, в якому вона перебуває, орган опіки та піклування, прокурор, а також сама дитина, яка досягла чотирнадцяти років.
Пунктом 16 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» від 30.03.2007 року №3 встановлено, що особи можуть бути позбавлені батьківських прав лише щодо дитини, яка не досягла вісімнадцяти років, і тільки з підстав, передбачених ст. 164 СК.
Також у п. 16 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення батьківських прав та поновлення батьківських прав» № 3 від 30 березня 2007 року роз`яснено, що ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.
Згідно зі ст.180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. В ст. 166 СК України, яка передбачає правові наслідки позбавлення батьківських прав, в частині другій закріплено, що особа, позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов`язку щодо утримання дитини.
Відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину.
Згідно зі ст. 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. Відповідно до ч.3 зазначеної статті за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Крім того, за правилами ч. 2 ст. 184 СК України розмір аліментів, визначений судом або за домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, підлягає індексації відповідно до закону.
Відповідно до п.7 ст. 5 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення», індексація розміру аліментів, визначеного судом у твердій грошовій сумі, проводиться за рахунок коштів платника аліментів.
Частиною 4 ст. 194 СК України передбачено, що заборгованість по аліментам стягується незалежно від досягнення дитиною повноліття, а у випадку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу, - до досягнення нею двадцяти трьох років.
Згідно з ч.3 ст.195 СК України розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом.
Відповідно до ст. 197 СК України з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів суд може відстрочити або розстрочити сплату заборгованості за аліментами. За позовом платника аліментів суд може повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості за аліментами, якщо вона виникла у зв`язку з його тяжкою хворобою або іншою обставиною, що має істотне значення.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. У разі застосування до особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, заходів, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України "Про виконавче провадження", максимальний розмір пені повинен дорівнювати різниці між сумою заборгованості та розміром застосованих заходів примусового виконання, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України «Про виконавче провадження». Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.
Як роз`яснено у п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення аліментів.
За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки.
Правові висновки щодо порядку обчислення неустойки (пені) по аліментам викладені Верховним Судом України в постановах по справах: № 6-94цс15 від 1 липня, № 6-2022цс15 від 25 листопада та № 6-2696цс15 від 16 грудня 2015р., № 6-300цс16 від 16 березня 2016 року,
Разом з тим, з огляду на те, що принцип верховенства права передбачає наявність правової визначеності, зокрема і при вирішенні питання щодо необхідності відступу від висновку щодо застосування норми права у подібних відносинах, Велика Палата Верховного Суду постановою від 25 квітня 2018 року № 572/1762/15-ц вважала за необхідне відступити від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі N 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі N 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі N 6-1477цс15, від 16 березня 2016 року у справі N 6-300цс16, і вважає, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.
Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.
За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.
Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.
У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.
У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %.
Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.
У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1%.
Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до статті 12 ЦПК України, та згідно з ч.ч. 1, 5 та 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Статтею 82 ЦПК України передбачені підстави звільнення від доказування, зокрема, відповідно до ч.4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлені ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Разом з тим, статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Передбачені способи захисту цивільних прав та інтересів, перелік яких не є вичерпним.
Відтак, судом на підставі досліджених в судовому засіданні доказів встановлено, що відповідач ОСОБА_2 ухиляється від виконання своїх обов`язків по вихованню сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що є підставою для позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно її малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Разом з тим, аналізуючи докази у справі, суд приходить до висновку, що в судовому засіданні встановлено факт наявності заборгованості зі сплати аліментів саме з вини відповідача, яка зобов`язана сплачувати аліменти за на виконання судового наказу від 04.05.2018 року, виданого Жовтневим районним судом м. Харкова. У зв`язку з цим з відповідача на користь позивача також підлягає стягненню неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів в межах позовних вимог за період з 01.07.2018 року по 28.02.2019 року в сумі 18 426 грн., яка дорівнює розміру заборгованості по аліментам, що відповідає положенням СК України. В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явилася, відзив на позов не надала, протилежних обставин, ніж ті, що встановлені судом, не довела.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог в повному обсязі.
Задовольняючи позов, суд вважає за необхідне відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України стягнути на користь позивача з відповідача судовий збір, сплачений позивачем у розмірі 768, 40 гривень за вимогу про позбавлення батьківських прав. Крім того,з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір за одну позовну вимогу про стягнення неустойки (пені) у розмірі - 768,40 грн., від якого позивач звільнений при зверненні з позовом на підставі Закону України «Про судовий збір».
Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 1, 2, 4, 5, 12, 13, 56, 76-81, 128, 133, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, ст. ст. 164, 165, 180, 181, 184, 194-197 СК України, п. 16 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення батьківських прав та поновлення батьківських прав» № 3 від 30 березня 2007 року, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особа: Органи опіки та піклування Краматорської міської ради, Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів та позбавлення батьківських прав - задовольнити.
Позбавити батьківських прав ОСОБА_2 відносно її малолітньої дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з 01.07.2018 року по 28.02.2019 року в сумі 18 426 (вісімнадцять тисяч чотириста двадцять шість) гривень 00 копійок.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 768 (сімсот шістдесят вісім гривень) 40 копійок.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у сумі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку через Жовтневий районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 ;

Треті особи:

-Орган опіки та піклування Краматорської міської ради, адреса місцезнаходження: м. Краматорськ, вул. Героїв України, 18;

-Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, місцезнаходження: 61002, м. Харків, вул. Чернишевська, буд. 55.

Суддя Н.В.Баркова