Провадження №2/359/1007/2019
Справа №359/9619/18
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 січня 2019 року суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Журавський В.В., вирішуючи питання про відкриття провадження в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, -

ВСТАНОВИВ:

Наприкінці листопада 2018 року ОСОБА_3, діючи від імені та в інтересах ОСОБА_1, звернувся до суду з вказаним позовом, яким просить:

- накласти арешт на будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1;

- здійснити поділ спільного майна подружжя, яке є об'єктом спільної сумісної власності (його перелік наведено на стор.2 позовної заяви) порівну;

- визнати за ОСОБА_1 право користування нерухомим майном, яке було збудоване в період з 2007-2009 роки, а саме: новий будинок, прибудований до старої будівлі з окремим входом та ґанком загальною площею 58 кв.м., що розташовується за адресою: АДРЕСА_1, новий зведений будинок.

Так, пунктом першим прохальної частини позовної заяви позивач просить суд забезпечити позов шляхом накладення арешту на нерухоме майно.

Згідно з ч.1 ст.151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна за формою та змістом відповідати вимогам, передбаченим ч.1 та ч.5 ст.151 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви, суддя приходить до висновку, що пункт перший прохальної частини позовної заяви щодо забезпечення позову задоволенню не підлягає, оскільки суддею не вбачається, що відповідач може вчинити будь-які дії, які можуть утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду, а саме, крім даної вимоги, не надано доказів на підтвердження того, що невжиття таких заходів може в подальшому утруднити чи зробить неможливим виконання рішення суду.

Крім того, заява про забезпечення позову, подається окремо від позовної заяви, а не окремим пунктом прохальної частини позовної заяви.

У заяві про забезпечення позову заявник має вказати не лише вид забезпечення позову, а й навести належні аргументи щодо застосування саме цього заходу та долучити додаткові докази, що підтверджують необхідність забезпечення позову.

При розгляді клопотання про забезпечення позову у вигляді накладення арешту на майно відповідача суд повинен перевірити його належність відповідачу.

Відсутність зазначених відомостей у заяві позбавляє суддю дійти висновку про наявність достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, а також робить неможливим виконання такої ухвали.

Тому у задоволенні клопотання про забезпечення позову належить відмовити.

Крім цього, у відповідності до ч.1 та п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

У разі недотримання цих вимог суддя постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення допущених ним недоліків.

Суддею встановлено, що при подачі позовної заяви ОСОБА_3 не дотримався вищезазначених вимог, оскільки зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить поділити спільне майно подружжя, яке є об'єктом спільної сумісної власності, який наведений у переліку на стор.2 позовної заяви.

Проте, на переконання судді такий спосіб викладення позовних вимог не передбачений ЦПК України. Зміст позовних вимог, викладений у прохальній частині позовної заяви, повинен бути чітким, однозначним та не викликати можливості подвійного тлумачення.

Тоді як за змістом пред'явленого позову є незрозумілим, яке саме майно ОСОБА_1 вважає спільним майном подружжя та просить поділити, оскільки зазначений перелік майна містить на стор.2 та стор.3 позовної заяви. Крім цього, з доводів ОСОБА_1 вбачається, що майно СФГ «Зірка» не є спільної сумісною власністю подружжя, водночас просить поділити автомобіль марки «ГАЗ», який придбаний СФГ «Зірка», та кошти по виплаті заробітної плати СФГ «Зірка».

Зі змісту позову також вбачається, що за час спільного сумісного проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 був набутий приватний будинок АДРЕСА_1, проте є незрозумілим чи просить позивач поділити вказане майно чи просить визнати за ним лише право користування даним нерухомим майном.

Встановлено, що ОСОБА_1 просить майно, придбане ним за час перебування у шлюбі з ОСОБА_2, поділити шляхом виділення у його приватну власність половини перерахованого майна у натурі або у грошовому еквіваленті.

У зв'язку з цим, суддя звертає увагу на те, що відповідно до вимог ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Тому суд не вправі на власний розсуд обирати спосіб захисту порушених прав з переліку, визначеного позивачем, чи то грошова компенсація чи то поділ в натурі.

Відтак, позивачу необхідно визначитись зі змістом позовних вимог, а також з предметом позову, зазначивши це у прохальній частині позовної заяви, та надати суду виправлену позовну заяву відповідно до кількості учасників процесу.

З огляду на це, підстави для відкриття провадження у справі за поданою позовною заявою відсутні, вона підлягає залишенню без руху.

Керуючись ч.2 ст.149, ч.1 ст.151, ч.1, п.4 ч.3 ст.175, ч.1 та ч.2 ст.185 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали для усунення допущених недоліків.

Роз'яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків, позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала суду є остаточною і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя підпис

З оригіналом згідно:

Суддя Бориспільського міськрайонного суду В.В. Журавський