25.11.2019 Єдиний унікальний номер 205/4793/19
Єдиний унікальний номер 205/4793/19
Провадження № 2/205/2086/19
25 листопада 2019 року м. Дніпро
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого судді Приходченко О.С.
при секретарі Король Т.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Друга дніпровська державна нотаріальна контора, про встановлення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, -
ОСОБА_1 04 червня 2019 року звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , третя особа Друга дніпровська нотконтора про встановлення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини.
Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 10 червня 2019 року справу було прийнято до розгляду і відкрито провадження в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 10 червня 2019 року у задоволенні заяви про виклик та допит свідків було відмовлено.
Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 10 червня 2019 року у Другої дніпровської держнотконтори було витребувано копію спадкової справи.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 08 жовтня 2019 року підготовче провадження було закрито, а справу призначено до судового розгляду.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 25 листопада 2019 року було вирішено питання про розгляд справи у заочному порядку.
Позивач у позовній заяві, посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати - ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина на 48/100 частин домоволодіння АДРЕСА_1 . У шестимісячний строк він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки перебував у дуже важкому емоційно-психологічному стані та тривалий час не міг знайти правовстановлюючі документи на майно, які знайшов лише у березні 2019 року. Позивач є спадкоємцем першої черги, а відповідач - спадкоємець за правом представлення. 12 квітня 2019 року він звернувся до Другої дніпровської держнотконтори із заявою про прийняття спадщини, проте, постановою державного нотаріуса позивачеві відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку із пропуском строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Просив суд визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. У своїй заяві справу розглядати у його відсутність, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач ОСОБА_2 про дату та час судового засідання повідомлявся в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 130 ЦПК України, у судове засідання не з`явився. На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд вважає можливим розглядати справу за відсутності відповідача. Будь-які заяви чи клопотання від відповідача до суду не надходили.
Третя особа свого представника у судове засідання не направила, про час та дату судового засідання повідомлена належним чином, надала суду заяву про розгляд справи за відсутності представника держнотконтори.
Враховуючи, що учасники справи та їх представники у судове засідання не з`явилися, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Перевіривши матеріали справи, оцінивши добуті та представлені докази, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню за наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_3 є матір`ю ОСОБА_1 та ОСОБА_1 (а.с. 20, 50).
ОСОБА_1 є батьком ОСОБА_2 (а.с. 21).
На підставі свідоцтва про право власності, виданого 07 квітня 1988 року Виконавчим комітетом Ленінської районної народних депутатів м. Дніпропетровська і зареєстрованого у встановленому законом порядку в КП «ДМБТІ» в реєстрову книгу за № 495 по реєстру № 124, ОСОБА_3 є власником 16/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 (а.с. 10).
На підставі договору купівлі-продажу від 19 травня 1988 року, посвідченого Другою дніпропетровською державною нотаріальною конторою і зареєстрованого в реєстрі за № 1-1760, 32/100 частини житлового будинку АДРЕСА_1 належить ОСОБА_3 (а.с. 11-12). Право власності у встановленому законом порядку зареєстровано в КП «ДМБТІ» 15 червня 1988 року (а.с. 13).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла (а.с. 47 оберт), після її смерті відкрилася спадщина на 48/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 .
Постановою Другої державної нотаріальної контори ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропуском строку на подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 51).
Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
На підставі ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Абзацом 6 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справа про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Після смерті ОСОБА_3 позивач повинен був на протязі шести місяців звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але цього ним зроблено не було.
Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, позивач посилався на те, що своєчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки перебував у важкому психоемоційному стані, внаслідок чого він впав у депресивний стан, не цікавився життям і вирішенням проблем, постійно перебував у пригніченому стані та у зв`язку із цим звертався до лікаря психотерапевта. Крім цього як підставу пропуску строку зазначає відсутність у нього правовстановлюючих документів, які ним були знайдені лише у березні 2019 року при проведенні ремонтних робіт у будинку, що належав померлій ОСОБА_3 .
Разом з тим, обставини морального стану позивача не можуть бути прийняті судом в якості поважності причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, оскільки підтверджень про перебування позивача у стані стійкого емоційного та душевного хвилювання і перебування у стані депресії позивачем суду не надано, так само як і обставина звернення ОСОБА_1 до лікаря психотерапевта доказами не підтверджена.
Крім цього позивач не зазначає межі часу, коли він звертався до лікаря із скаргами на депресивний стан, чи було йому призначено лікування. Будь-які об`єктивні причини, які б могли перешкодити йому у здійсненні свого права як спадкоємця, відсутні. Разом з тим, позивач вказує на здійснення ним ремонтних робіт у будинку, що належав його матері, що може свідчити про критичність сприйняття подій та дійсних обставин.
Таким чином, зазначені позивачем обставини не свідчать про поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у встановленому законом порядку, обґрунтовані, поважні, об`єктивні, непереборні та істотні труднощі і причини пропуску такого строку позивачем не зазначені, а за таких обставин, суд приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог позивачеві слід відмовити у повному обсязі.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З урахуванням того, що позивачеві у задоволенні позовних вимог відмовлено, судовий збір у розмірі 768 гривень 80 коп. (а.с. 1) слід віднести за його рахунок.
На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 1270, ч.ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, ч. 1 ст. 141, ст. ст. 263-265, ч. 1 ст. 280, ст. ст. 281, 282 ЦПК України, суд -
Судові витрати у справі віднести за рахунок ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ).
Відповідачем може бути подано заяву про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його складання.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення позивачем та третьою особою може бути оскаржено в Дніпровський апеляційний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складання.
Суддя: