Справа № 162/879/18
Провадження № 2/162/55/2019
ЛЮБЕШІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

14 лютого 2019 року селище Любешів.

Любешівський районний суд Волинської області під головуванням судді Глинянчука В.Д., розглядаючи справу за цивільним позовом акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості,

встановив:

Цей позов надійшов до Любешівського районного суду Волинської області 04 грудня 2018 року, у справі відкрито спрощене позовне провадження 09 січня 2019 року. Постановлено розглянути справу в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін.

На призначену дату першого судового засідання сторони не з'явилися. У матеріалах справи наявне клопотання представника позивача про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач подав клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та про продовження процесуальних строків.

Клопотання ОСОБА_1 мотивує тим, що не визнає позовних вимог позивача, бажає надати суду пояснення, подати докази, у звязку з цим заперечує проти розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження. Через те, що він проживає у місті Києві і отримав позовну заяву з доданими документами 12 лютого 2019 року, відповідач просить продовжити процесуальні строки.

Вирішуючи клопотання відповідача, суд виходить з наступного.

Згідно з частинами другою, четвертою статті 19 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною другою статті 187 ЦПК зокрема визначено, що про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій серед іншого зазначаються за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа; дата, час і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті, якщо справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; строк для подання відповідачем відзиву на позов; строки для подання відповіді на відзив та заперечень, якщо справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження.

Статтею 277 ЦПК встановлено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. У випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин. Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається. Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Згідно з частинами першою-четвертою, частиною восьмою статті 279 ЦПК розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Відповідно до статті 120 ЦПК строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно з частинами першою-третьою статті 127 ЦПК суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Розмір заявлених позивачем вимог становить 30692,21 гривні, що менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, справа є малозначною і підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Суд також бере до уваги, що відповідно до ухвали про відкриття провадження постановлено провести розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. Відповідачу роз'яснено право подачі відзиву на позов та подання зустрічного позову у п'ятнадцятиденний строк із дня вручення цієї ухвали. Отже, відповідач не був позбавлений права подати відзив на позовну заяву, докази на спростування позовних вимог, надати усні пояснення у судовому засіданні тощо.

Таким чином, суд доходить висновку про необхідність залишення без задоволення клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Також не підлягає до задоволення клопотання ОСОБА_1 про продовження процесуальних строків, адже обставини про отримання копії позовної заяви позивачем 12 лютого 2019 року спростовано рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, згідно з яким судові документи вручені відповідачу 16 січня 2019 року. Крім цього, відповідач не конкретизує для яких процесуальних дій необхідно продовжити процесуальні строки. Між тим, позивач не позбавлений права заявити це клопотання повторно, додатково його обґрунтувавши.

Керуючись статтями 19, 120, 127 187, 277, 279 ЦПК суд

постановив:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 від 14 лютого 2019 року про розгляд справи у порядку загального позовного провадження та про продовження процесуальних строків залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку у частині відмови продовжити процесуальні строки. Апеляційна скарга подається до Волинського апеляційного суду через Любешівський районний суд Волинської області протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення.

Головуючий В.Д. Глинянчук