Справа № 754/9953/16-ц
У Х В А Л А

Іменем України

01 липня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді - Галась І.А.,

за участі: секретаря - Дмитрієва А.

за участі представник позивача - Кравченко А.П.

відповідача - ОСОБА_1

представника відповідача - ОСОБА_4

розглянувши клопотання позивача за зустрічним позовом про витребування доказів у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення боргу та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання договору недійсним,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Деснянського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , в якій позивач просить ( з урахуванням уточнень) стягнути з ОСОБА_3 суму боргу в розмірі 493827 гривень та 1801468 гривень неустойки, з ОСОБА_1 суму боргу в розмірі 493827 гривень та 1801468 гривень неустойки.

Відповідач ОСОБА_3 позов визнав.

Відповідач ОСОБА_1 звернулась до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в якій просила визнати фіктивним та недійсним правочини: оригінал Договору позики № 01/05/2005 від 31 травня 2005 року, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та оригінал розписки ОСОБА_3 від 14 грудня 2010 року.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_1 заявила клопотання про витребування доказів. В ньому заявник просила витребувати (з урахуванням уточнень): у ОСОБА_2 оригінал розписки ОСОБА_3 від 14 грудня 2010 року. Своє клопотання заявник обґрунтувала тим, що про спірні правочини їй нічого не було відомо протягом шлюбу з відповідачем ОСОБА_3 , вона впевнена, що дані правочини не були укладені в дати зазначені на них, а були виготовлені лише в 2016 році.

В підготовчому засіданні представник ОСОБА_1 - адвокат Левицька Л.П. клопотання підтримала в повному обсязі, додатково пояснила, що вважає, що оригінал розписки знаходиться у ОСОБА_2 , необхідності звернення до нього для отримання інформації та оригіналу розписки не було.

Представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Кравченко А.П. проти задоволення клопотання категорично заперечував, посилаючись на те, що дана розписка (з урахуванням уточнень позову) не є предметом судового розгляду, а тому її витребовування є безпідставним. Крім того, заявником не було обґрунтовано які саме труднощі виникли у заявника в отриманні даного доказу.

Так, ст. 84 ЦПК України визначено, Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази. Суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу. Суд може уповноважити на одержання таких доказів заінтересовану сторону. Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази. У разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду. У випадках, передбачених законом, апеляційний загальний суд за місцезнаходженням доказів може витребувати докази на прохання третейського суду чи міжнародного комерційного арбітражу або за заявою сторони (учасника) третейського (арбітражного) розгляду за згодою третейського суду чи міжнародного комерційного арбітражу у справі, що розглядається третейським судом (міжнародним комерційним арбітражем), у порядку, встановленому цією статтею. У разі задоволення відповідної заяви суд може зобов`язати особу, у якої такі докази витребовуються, надати такі докази безпосередньо третейському суду або міжнародному комерційному арбітражу або стороні, за заявою якої такі докази витребовуються, для подальшого їх подання третейському суду (міжнародному комерційному арбітражу). В ухвалі про витребування доказів суд вирішує питання забезпечення чи попередньої оплати витрат осіб, пов`язаних із поданням відповідних доказів.

Таким чином, враховуючи предмет спору, з огляду на те, що заявником не було обґрунтовано, які самі труднощі виникли при наданні доказів, суд вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19, 128, 187, 274, 277 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання про витребування доказів залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п?янадцяти днів з дня проголошення.

Суддя: