Справа №718/3578/18
Провадження №2/718/1126/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
18.02.2019 року Кіцманський районний суд Чернівецької області
у складі: головуючого - судді Олексюк Т.І.
секретаря - Пітак О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
Представник позивача подав письмове клопотання про підтримання позову, розгляд справи за його відсутності, погодження на заочний розгляд справи.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання повторно не з`явилась.
Судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Встановлено, що 26.01.2012 року ПАТ КБ «Приватбанк» видав відповідачу платіжну кредитну картку, що підтверджується копією анкети-заяви.
Згідно анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку від 26.01.2018 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 укладено кредитний договір, згідно умов якого відповідач отримав кредит в сумі 2000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою 36 % річних за користування кредитом на суму залишку заборгованості за кредитним договором з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки.
Згідно з Умовами та Правилами надання банківських послуг відповідач ОСОБА_1 набув можливість знімати грошові кошти та розраховуватись ними, та зобов'язався повертати Приватбанку зняті або витрачені ним грошові кошти протягом 55 днів з дня здійснення кожної трансакції та щомісячно сплачувати проценти за користування кредитом в розмірі 36 %.
У випадку неналежного виконання цих грошових зобов'язань ОСОБА_1 зобов'язалась сплачувати проценти за користування кредитом, а також сплатити пеню та штраф в розмірі 500 гривень та 5% від суми заборгованості.
Згідно ст.526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
Як передбачено статтею 530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно до ст.536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов'язаний сплачувати проценти. Розмір процентів може встановлюватися договором.
Згідно ч.1 ст.610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
У статті 611 ЦК України зазначено, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки.
Статтею 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до ст.1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов'язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.
Згідно ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Пунктами 1.1.5.20 та 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг передбачено, що при порушенні позичальником строків платежів по будь-якому з грошових зобов'язань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобов'язаний сплатити банку штраф в розмірі 500 грн. + 5% від суми заборгованості по кредитному ліміту з урахуванням нарахованих прострочених відсотків та комісії.
Як передбачено п.п.1.1.5.21, 1.1.5.22, 1.1.5.23 Умов та Правил надання банківських послуг передбачено нарахування пені у разі виникнення простроченої заборгованості за кредитом.
Відповідно до ч.1 ст.546 ЦК України виконання зобов'язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.
Згідно ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання.
Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.
За змістом статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов'язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов'язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов'язків, як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Згідно правової позиції Верховного Суду України, викладеної 21.10.2015 року при розгляді справи № 6-2003цс15, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Як розяснив Верховний Суд України у постанові від 11.10.2017 року при розгляді справи № 6-1374цс17, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Позивачем в порушення передбачених статтею 61 Конституції України вимог, неправомірно застосовано подвійний вид відповідальності за порушення умов кредитного договору у виді пені та штрафів.
Оскільки розмір пені становить 8395,80 гривень, що значно перевищує розмір заборгованості за тілом кредиту, яка складає 899,71 гривень, а загальний розмір штрафів становить 836,65 гривень, з відповідача належить стягнути саме суми штрафів.
У відповідності до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у розмірі 1762 гривень. Позовні вимоги підлягають задоволенню на 28.67 %, тому з відповідача належить стягнути на відшкодування понесених позивачем витрат по сплаті судового збору в сумі 505,17 гривень.
На підставі ст.ст.2, 15, 257, 261, 264, 526, 530, 536, 546, 549, 551, 611, 612, 625, 1050, 1054 ЦК України, керуючись ст.ст. 3, 4, 5, 6, 7, 10, 11, 12, 13, 17, 18, 76-81, 141, 223, 259, 263, 264, 265 268, 280-284, 288, 289, 352, 354 ЦПК України, -
Позов задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» заборгованість у розмірі 3373,79 гривень, з яких: 899,71 гривень заборгованість за кредитом, 1437,43 гривень нараховані відсотки за користування кредитом, 500,00 гривень штраф (фіксована частина), 536,65 гривень штраф (процентна складова).
В частині заявлених вимог про стягнення пені відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» 505,17 гривень у відшкодування витрат по сплаті судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не будуть подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя :