ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
12 лютого 2019 року Київський районний суд м. Харкова
у складі головуючого: судді Чередник В.Є.,
за участю секретаря судового засідання Поліщук А.О.,
13.12.2018 р. до Київського районного суду м.Харкова надійшла вказана позовна заява, в якій представник позивача просить: стягнути з відповідача суму нарахувань за актом 3600,61 грн. та судовий збір.
В обґрунтування позовних вимог, представник позивача посилається на те, що а адресою м.Харків, вул. Шевченка, б. 341, кв. 23 проживає боржник ОСОБА_1, який є споживачем електричної енергії згідно договору про користування електричної енергії від 27.11.2006 № 329185. 04.11.2016 р. при огляді електроустановки за адресою вул. Шевченка, б. 341, кв. 23 у м. Харкові, де мешкає відповідач, представниками АТ "Харківобленерго" було виявлено використання електричних засобів, які знижують показання приладу обліку. Вказані дії є порушенням п. 42, 48 Правил користування електричнрою енергією для населення, які діяли на момент виявлення порушення та складення акту № 208592 від 04.11.2016 р. При складенні акту був присутній відповідач. Надалі відповідно до Правил користування електричною енергією для населення було проведено засідання комісії 26.11.2016 та складено протокол № 112. Нарахування за актом становить 49,27 грн. Вказаний протокол було надіслано відповідачу. Також, 23.08.2018 р. при огляді електроустановки за адресою відповідача було виявлено відкриту проводку до приладу обліку, при якій електроенергія, що споживається, не враховується приладом обліку. Вказане є порушенням п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону, пп. 4, 5, 9,10 п. 5.5.5 Правил, а саме: не дотримання вимог нормативно-технічних документів та договору, обов'язку невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу вимірювання, неузгодження з енергопостачальником нових підключень та переобладнання електропроводки. Виявлені порушення згідно п. 8.2.5 Правил були зафіксовані в акті № 220492 від 23.08.2018. У відповідності до п. 8.2.6 Правил на підставі акту № 220492 від 23.08.2018 року було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення, за результатами якої складено протокол № 125 від 27.09.2018 р. Відповідач на комісію не з'явився про розгляд акту був повідомлений належним чином. Нарахування за актом № 220492 складає 3551,34 гри., які на даний час відповідачем не сплачені. Керуючись п. 8.2.7 Правил та з огляду на те, що відповідачем на сьогоднішній день не проведено сплату за вищевказаним актом позивач був змушений звернутися до суду з даним позовом.
Згідно з правилами ч. 6 ст. 19 ЦПК України зазначений спір є малозначним, а тому відповідно до вимог ст. 274 ЦПК України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідно ч.1 ст.275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 18.12.2018 р. вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін.
В судове засідання представник позивача не зявилась, 11.01.2019 р. подала до канцелярії суду заяву про проведення засідання без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти заочного рішення не заперечує (а.с.26).
Відповідач в судове засідання повторно не зявився, про дату, час і місце судових засідань повідомлявся належним чином (а.с.31, 31).
Відповідно до ухвали суду від 12.02.2019 р., враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідача та згідно ч.4 ст.223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав.
Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Частиною 3 статті 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими.
Судом встановлені наступні фактичні обставини.
Відповідач ОСОБА_1 є споживачем послуг, які надає АК «Харківобленерго» до АДРЕСА_1.
За вказаною адресою відкрито особовий рахунок №329185.
Постачання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією.
Виходячи з положень ст.526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства.
Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки встановлені договором або законом.
Частиною 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною та тепловою енергією.
Відповідно до Акту про порушення №208592 від 04.11.2016 року, у квартирі АДРЕСА_2, було виявлено порушення п. 42, 48 «Правил користування електричною енергією для населення», а саме фіксація індикатором впливу магнітного поля №0827939 на рахунковий механізм приладу обліку №559229 з метою гальмування рахункового механізму приладу обліку №559229 (а.с.6-7).
Акт про порушення від 04.11.2016 року складений та підписаний трьома представника АК «Харківобленерго», при складанні вказаного акту був присутній відповідач ОСОБА_1 та також його підписав, у графі «Зауваження до складеного акті» зазначено від проведення експертизи відмовляюсь, так як це трапилось без мого відома Гасан та підпис (а.с.7 на звор).
Відповідно до п. 42 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 р. N1357, чинної на час виникнення правовідносин (далі - Правил), споживач зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки.
Відповідно до п. 48 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 р. N1357, чинної на час виникнення правовідносин (далі - Правил), споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.
Згідно з п. 53 «Правил» у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Вимоги до складання акта про порушення передбачені п. 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.
Відповідно до п. 4.6, 4.7, 4.8 зазначеної Методики, в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.
Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення.
Як передбачено п. 4.2 зазначеної Методики, акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3.
Таким чином, суд вважає акт від 04.11.2016 р. таким, що складений у відповідності до вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії та Правил користування електричною енергією для населення, оскільки містить всі необхідні відомості, зазначені в п. 4.6, 4.7, 4.8 Методики, у тому числі схему та перерізи і матеріали проводу, в акті заповнені всі графи без пропуску.
Згідно з п. 4.5. Методики, до акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
Згідно абзаців 3, 4 пункту 53 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 р. №1357, чинної на час виникнення правовідносин встановлено, що акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.
26.11.2016 р. на підставі акту №208592 від 04.11.2016 р. було проведено засідання комісії з розгляду актів про порушення, за результатами якої складено протокол №112 від 26.11.2016 р.
Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562 (далі Методика).
Відповідно до Протоколу №112 засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕн від 26.11.2016 року кількість не облікованої електроенергії за період з 24.10.2016 року по 04.11.2016 року (за 11 днів) складає 69 кВт*год., що становить 49 грн. 27 коп.
Розрахунок завданих збитків здійснювався відповідно до п.п.5 п.3.1 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 N 562, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів).
Відповідно до п. 3.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W доб.с.п. (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год.
Обчислюючи розмір споживання необлікованої електричної енергії за період з 24.10.2016 року по 04.11.2016 року, позивач здійснив розрахунок суми нарахування у розмірі 49 грн. 27 коп.
Відповідач ОСОБА_1 на засідання комісії не зявився, копію протоколу засідання комісії РВЕ від 26.11.2016 р. та необхідність оплати суми нарахувань за актом були 29.11.2016 р. направлені відповідачу.
Крім того, відповідно до Акту про порушення №220492 від 23.08.2018 року, у квартирі АДРЕСА_2, було виявлено відкриту проводку до приладу обліку, при які енергія, що споживається, не враховується приладом обліку.
Вказане є порушенням пп.4, 5, 9, 10 п.5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 р. (а.с.13-14).
Акт про порушення від 23.08.2018 року складений та підписаний трьома представника АК «Харківобленерго», ОСОБА_1 від підпису відмовився.
Відповідно до п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312, чинної на час виникнення правовідносин (далі - Правил), споживач зобов'язаний: здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання; узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.
Згідно з п. 8.2.5 Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.
Вимоги до складання акта про порушення передбачені п. 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.
Відповідно до п. 4.6, 4.7, 4.8 зазначеної Методики, в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.
Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення.
Як передбачено п. 4.2 зазначеної Методики, акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3.
Таким чином, суд вважає акт від 23.08.2018 р. таким, що складений у відповідності до вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії та Правил користування електричною енергією для населення, оскільки містить всі необхідні відомості, зазначені в п. 4.6, 4.7, 4.8 Методики, у тому числі схему та перерізи і матеріали проводу, в акті заповнені всі графи без пропуску.
Згідно з п. 4.5. Методики, до акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
Згідно п.8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312, чинної на час виникнення правовідносин встановлено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.
28.08.2018 р. на адресу відповідача було направлено повідомлення про необхідність явки на засідання комісії з розгляду акта про порушення (а.с.18, 15).
27.09.2018 р. на підставі акту №220492 від 23.08.2018 р. було проведено засідання комісії з розгляду актів про порушення, за результатами якої складено протокол №125 від 27.09.2018 р.
Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 N 562 (далі Методика).
Відповідно до Протоколу №125 засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕн від 27.09.2018 року кількість не облікованої електроенергії за період з 26.06.2018 року по 23.08.2018 року (за 58 днів) складає 2756 кВт*год., що становить 3551 грн. 34 коп.
Розрахунок завданих збитків здійснювався відповідно до п.п.5 п.3.1 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 N 562, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж)з порушенням схеми обліку.
Відповідно до п. 3.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W доб.с.п. (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год.
Обчислюючи розмір споживання необлікованої електричної енергії за період з 26.06.2018 року по 23.08.2018 року, позивач здійснив розрахунок суми нарахування у розмірі 3551 грн. 34 коп.
Відповідач ОСОБА_1 на засідання комісії не зявився, копію протоколу засідання комісії РВЕ від 27.09.2018 р. та необхідність оплати суми нарахувань за актом були 01.10.2018 р. направлені відповідачу.
Не виконуючи належним чином зобов'язання за вказаним договором, відповідач порушив зазначені вище норми законодавства та умови договору про користування електричної енергією.
Відповідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частино 2 статті 77 ЦПК України.
Згідно ст. ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Суд постановляє рішення в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів.
Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши надані сторонами належні, допустимі та достовірні докази як кожний окремо, так і у їх сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача суми нарахувань за актом від 04.11.2016 р. №208592 у сумі 49,27 грн. та за актом від 23.08.2018 р. №220492 у сумі 3551,34 грн., що разом складає 3600,61 грн., є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.
Крім того, згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Встановлено, що позивач АК «Харківобленерго» сплатило судовий збір в розмірі 1762 грн., що підтверджується платіжним дорученням №2035/739 від 20.11.2018 р. (а.с.2). Пред'явлений позов задоволений на 100%.
Таким чином, враховуючи, що позовні вимоги задовольняються судом в повному обсязі, з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 1762 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 13, 19, 81, 141, 263-265, 268, 272, 273-276, 280-284 ЦПК України, Правилами користування електричною енергією для населення», затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 р. №1357, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312, суд -
Позовні вимоги Акціонерного товариства «Харківобленерго» задовольнити.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня складення рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду.
Відповідач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2.
Повне судове рішення складено 18.02.2019 р.
Суддя Чередник В.Є.