Справа № 128/1773/19
РІШЕННЯ

Іменем України

26.12.2019 м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області у складі:

головуючої - судді Саєнко О.Б., при секретарі - Іоновій К.В., без участі сторін та їх представників

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Хижинецької сільської ради Сокоринецької об`єднаної територіальної громади Вінницького району «про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 ,-

УСТАНОВИВ:

09.07.2019 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Вінницького районного суду Вінницької області з позовом до Хижинецької сільської ради Сокоринецької об`єднаної територіальної громади Вінницького району «про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 .

Позовні вимоги мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Хижинці Вінницького району Вінницької області помер батько позивача - ОСОБА_3 , який на день своєї смерті був зареєстрований та постійно проживав за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказує, що на випадок своєї смерті ОСОБА_3 склав заповіт, згідно з яким заповів позивачу, земельну ділянку загальною площею 1,6926 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Парпуровецької сільської ради Вінницького району Вінницької області.

Зазначає, що крім неї, інших спадкоємців за заповітом немає, ОСОБА_4 (її матір) відмовилася від права на обов`язкову частку у спадщині, про що зробила відповідну заяву від 10.06.2019, посвідчену секретарем Хижинецької сільської ради Сокиринецької об`єднаної територіальної громади Вінницького району Вінницької області, яка зареєстрована в реєстрі за № 168.

Вказує, що звернувшись до державного нотаріуса Вінницької районної державної нотаріальної контори Когутницького Є.В. з наміром отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку площею 1,6926 га вона отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24.06.2019 № 1362/02-31, оскільки, як зазначив державний нотаріус, у встановлений законом шестимісячний строк не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Зазначає, що в установлений законом строк вона не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини одразу із кількох причин, а саме спочатку вона була зайнята організацією поховання спадкодавця, згодом, впродовж наступних 40 днів з дати смерті її батька, вона не займалася оформленням спадщини, оскільки за її внутрішнім переконанням це не відповідало б нормам етики і моралі.

Вказує, що одразу після смерті її батька в зв`язку із сильним душевним хвилюванням у неї загострилася гіпертонічна хвороба, що супроводжувалася частим підняттям артеріального тиску. Також почастішали болі в області серця. Після виклику додому лікаря мені було поставлено діагноз гіпертонічна хвороба II стадії II ступеня і призначено лежачий режим лікування. Загострення хвороби змусило її підійматися з ліжка і пересуватися по помешканню у виключних випадках. За межі житла майже не виходила. Впродовж шести наступних місяців майже щомісячно викликала лікаря додому для ін`єкцій ліків для зниження артеріального тиску. А з 15.10.2018 по 24.10.2018 вона знаходилася на амбулаторному лікуванні.

Також, восени 2018 року у неї загострилися болі у шийному та грудному відділах хребта, що супроводжувалося онімінням кінцівок, головним болем, запамороченням, обмеженістю рухів та неможливістю самостійно пересуватися, це сталося в результаті рецидиву остеохондрозу, внаслідок чого вона вимушена була пройти амбулаторне лікування з 17.09.2018 по 27.09.2018.

Крім цього, взимку вона проходила амбулаторне лікування (з 09.12.2018 - 19.12.2018) пов`язане із хронічним захворювання опорно-рухової системи - ішіорадикуліту. Через нестерпний постійний біль в області поперечного відділу хребта також не могла самостійно пересуватися.

Зазначає, що увесь цей час їй було важко себе обслуговувати, їй в цьому допомагали її рідні.

Тому позивач вважає, що вона пропустила 6-ти місячний строк на звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, після смерті батька, з поважних причин, в зв`язку з чим, звернулася з даним позовом до суду, яким просить суд визначити ОСОБА_1 , додатковий строк у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 01.10.2019 залучено до участі по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Хижинецької сільської ради Сокоринецької об`єднаної територіальної громади Вінницького району про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 (а.с.46).

В судове засідання учасники справи не з`явилися, надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, при цьому позивач позовні вимоги підтримує, просить задовольнити; представник відповідача та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - не заперечують проти задоволення даного клопотання.

Суд, вважає за можливе розглянути справу у відсутності нез`явившихся осіб та постановити процесуальне рішення на підставі наданих позивачем письмових доказів у справі.

Вивчивши позов та оцінивши докази по справі у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов обґрунтований та такий, що підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Судом установлено, що спадкодавець ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , як вбачається з копії свідоцтва про смерть (а.с.13), який є батьком позивача ОСОБА_1 , про що свідчить копія свідоцтва про її народження ( а.с.9).

Спадкодавець ОСОБА_3 на момент своєї смерті проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 , про що свідчить довідка від 02.07.2019 № 762, видана Сокиренецькою об`єднаною територіальною громадою Вінницького району (а.с.15).

Після його смерті відкрилась спадщина на відповідне спадкове нерухоме майно.

За життя спадкодавець ОСОБА_3 10.02.2014 року склав заповіт, яким заповів позивачу ОСОБА_1 земельну ділянку, площею 1,6926 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка посвідчена Державним актом серія ЯА №235387, що розташована на території Парпуровецької сільської ради Вінницького району (а.с.14). Заповіт зареєстровано в реєстрі за № 12.

З спадкової справи, яка заведена після смерті ОСОБА_3 убачається, що спадкоємець першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , яка має право на обов`язкову частку в спадковому майні, відмовилась від одержання спадкової частки, про що подала відповідну заяву ( а.с.18).

З письмової заяви ОСОБА_2 убачається, що він є сином спадкодавця ОСОБА_3 та спадкоємцем за заповітом після його смерті, оскільки його батько залишив на його ім`я заповіт, посвідчений 10.02.2014, зареєстрований в реєстрі №11, спадщину після смерть батька він прийняв, оскільки в 6-ти місячний строк звернувся до нотаріальної контори з відповідною заявою ( а.с.41).

Згідно постанови Вінницької районної державної нотаріальної контори від 24.06.2019 року убачається, що позивач не може отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом в нотаріальній конторі, оскільки вона не звернулась в 6-ти місячний строк до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини та не надала нотаріусу докази факту прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_3 . Крім цього з матеріалів спадкової справи вбачається, що є спадкоємець, яка має право на обов`язкову часку у спадщині - дружина померлого, ОСОБА_4 (а.с.17).

Застосовую норми матеріального та процесуального права суд виходить з наступного:

Відповідно до ст.13 ЦПК суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

На підставі ст.81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Дослідивши поважність причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, які суд вважає пов`язані з об`єктивними і істотними труднощами для спадкоємця, а саме, що ОСОБА_1 з 17.09.2018 по 27.09.2018; з 15.10.2018 по 24.10.2018; з 09.12.2018 по 19.12.2018; знаходилась на амбулаторному лікуванні в Хижинецькій АЗПСМ, що підтверджується відповідними медичними документами(а.с.20-22) , а також врахувавши те, що відповідач та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору не заперечують проти задоволення позову, суд дійшов висновку, що позов слід задовольнити та визначити ОСОБА_1 додатковий строк в три місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Виходячи з вище викладеного суд дійшов висновку, що позов слід задовольнити .

Також суд вважає за необхідне роз`яснити учасникам справи положення ч.ч.4,5 ст. 268 ЦПК України, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст.ст.263- 265 ЦПК, Суд-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Хижинецької сільської ради Сокоринецької об`єднаної територіальної громади Вінницького району «про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 ,-задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк в три місяці, після набрання даним рішенням суду законної сили, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті - ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду через Вінницький районний суд.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти дні з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 26.12.2019.

Суддя: