Провадження № 2/369/4221/19
У Х В А Л А

про відкриття провадження

28.12.2019 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Пінкевич Н.С., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ПАТ "Національна акціонерна страхова компанія "Оранта", ОСОБА_3 , про відшкодування шкоди, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , треті особи: ПАТ "Національна акціонерна страхова компанія "Оранта", ОСОБА_3 , про відшкодування шкоди.

Згідно з ч.3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного провадження.

Згідно п.1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя.

Відповідно до ч.1 ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Враховуючи категорію та складність справи, наявність у справі доказів, суд вважає можливим слухати справу у порядку спрощеного провадження.

Враховуючи вищенаведене, керуючись 187,274-279 ЦПК України, п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, судя, -

У Х В А Л И Л А:

Відкрити позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ПАТ "Національна акціонерна страхова компанія "Оранта", ОСОБА_3 , про відшкодування шкоди.

Розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач може подати в строк, що не перевищує п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а позивач - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Не пізніше п`ятиденного строку відповідач має право подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, у разі неподання у встановлений судом строк яких, відповідач має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, до початку розгляду справи по суті, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу, іншому відповідачу та третій особі у справі копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзиви, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, та направити відповідачам, третій особі у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити позивачу, іншому відповідачу, третій особі й суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвала в частині недотримання правил підсудності може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя : Пінкевич Н.С.