Справа № 390/326/19
Провадження № 2/390/310/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"28" травня 2019 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді - Пасічника Д. І.,

за участю секретаря - Рац М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного провадження в м. Кропивницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання договору купівлі-продажу житлового будинку дійсним та визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просить визнати дійсним договір купівлі-продажу житлового будинку з господарськими будівлями, який укладено 01 вересня 2016 року між нею та ОСОБА_2 та визнати за нею право власності на житловий будинок з надвірними будівлями, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що в 01 вересня 2016 року, у простій письмовій формі, укладено попередній договір купівлі - продажу житлового будинку, за яким позивач придбала у ОСОБА_2 житловий будинок з надвірними будівлями, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_3 , яка померла 1993 року, на підставі свідоцтва про право власності на будинок виданого на підставі рішення виконавчого комітету сільської ради народних депутатів №486 від 9 грудня 1988 p., яка заповіла його ОСОБА_2 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 Єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 є його син, відповідач по справі, який і продав позивачці вказаний будинок. Житловий будинок позивач придбала за ціною 50000 грн. про що 01 вересня 2016 року було складено розписку, після повного розрахунку, відповідач передав їй ключі, свідоцтво про право власності на будівлю, технічний паспорт на будинок, та пообіцяв оформити спадщину і потім звернутись до нотаріуса для належного оформлення договору купівлі-продажу не пізніше 01.09.2017 р. Позивач відразу переїхала до спірного будинку, де і проживає до теперішнього часу. Однак, після спливу терміну, протягом якого відповідач обіцяв оформити спадщину та нотаріально оформити договір купівлі-продажу, ніяких дій ним не вчинялося, він ухиляється від оформлення права власності в порядку спадкування та подальшого укладення договору купівлі-продажу. Отже, позивач не має можливості нотаріально посвідчити даний правочин, а тому змушена звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних прав.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися. Від представника позивача ОСОБА_4. надійшла заява, відповідно до якої остання просила суд розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про час, місце та дату розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

На підставі ст. 280 ЦПК України суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.

Судом встановлено, що в 1993 році померла ОСОБА_3 , якій належав житловий будинок з надвірними будівлями, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності на будинок, виданого на підставі рішення виконавчого комітету сільської ради народних депутатів №486 від 9 грудня 1988 pоку.

ОСОБА_3 за життя склала заповіт, яким на випадок своєї смерті все своє майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, все що буде їй належати на день смерті заповіла ОСОБА_2 .

ОСОБА_2 фактично вступив в управління та володіння спадковим майном, а саме: житловим будинком розташованим по АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою виданою секретарем Клинцівської сільської ради від 13.12.2018 року № 1152, але належним чином не оформив право власності в порядку спадкування за заповітом на спірний житловий будинок.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , батько ОСОБА_2 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_1 , виданим Клинцівською сільською радою Кіровоградського району Кіровоградської області.

На момент смерті батька ОСОБА_2 виповнилося одинадцять років, що підтверджується Свідоцтвом про народження Серії НОМЕР_2 , виданим Клинцівською сільською радою Кіровоградського району, Кіровоградської області, а тому спадщину після смерті батька він прийняв відповідно до ч. 4 ст. 1268 ЦК України, якою передбачено, що малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, якщо від спадщини у встановленому законом порядку не відмовилась.

Крім того, вказане підтверджується інформацією завідувача Кропивницької районної державної нотаріальної контори Кіровоградської облаті, з якої слідує, що після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , 20.02.2007 року за № 155 дружиною померлого ОСОБА_5 , яка діяла від імені та як законний представник свого малолітнього сина, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 було подано заяву про прийняття спадщини. Відповідно заведено спадкову справу № 68/2007, заяв від інших спадкоємців не надходило. 20.02.2007 року за № 1-96, № 1-98 видано свідоцтва про право на спадщину за законом.

Відповідно до розписки від 01.09.2016 року ОСОБА_2 продав будинок за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_1 за 50000 грн. та зобов`язався після оформлення своїх спадкових прав звернутися до нотаріуса для належного оформлення договору купівлі-продажу не пізніше 01.09.2017 року та передав ключі і документи на будинок ОСОБА_1

ОСОБА_1 відразу переїхала до спірного будинку, де і проживає до теперішнього часу, що підтверджується довідкою виконавчого комітету Клинцівської сільської ради Кіровоградського району, Кіровоградської області від 07 лютого 2019 року №160.

Факт того, що ОСОБА_2 не проживає з вересня 2016 року за адресою: АДРЕСА_1 підтверджується актом про не проживання особи від 15.04.2019 року, підписаного жителями села та довідкою, виданою виконкомом Клинцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області від 22.04.2019 року за № 336.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно ст.655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Згідно ч.1 ст. 656 Цивільного кодексу України предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому.

Згідно ст. 657 Цивільного кодексу України договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо його право оскаржується або не визнається іншою особою.

Відповідно до ч. 2 ст. 220 ЦК України, якщо сторони домовились щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним. В цьому випадку подальше нотаріальне посвідчення договору не потрібне.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Відповідно до ст. 16 ЦК України, як спосіб захисту цивільних прав є звернення до суду за захистом свого майнового права та інтересу шляхом визнання права.

В ході розгляду справи неправомірності володіння майном не встановлено.

Викладеним обставинам відповідають правовідносини, що випливають з правових наслідків недотримання вимог закону про нотаріальне посвідчення договору.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки сторонами було в повному обсязі виконано усі умови договору, а ухилення відповідача від нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу будинку позбавляє позивача вільно розпоряджатися належним їй домоволодінням, суд приходить до висновку щодо задоволення позову про визнання дійсним договору купівлі - продажу нерухомого майна, який укладено 01 вересня 2016 року.

Відповідно до ст. 293 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 законні, обґрунтовані та підлягають задоволенню.

Судом не виявлено обставин, що суперечать закону або порушують права, свободи чи інтереси інших осіб.

Судові витрати залишити по фактично понесеним.

Керуючись ст. ст. 10, 60, 209, 212-218 ЦПК України, ст. ст. 316,317,319,321, 392 ЦК України,, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), про визнання договору купівлі-продажу житлового будинку дійсним та визнання права власності - задовольнити.

Визнати дійсним договір купівлі-продажу житлового будинку з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , який укладено 01 вересня 2016 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , ідентифікаційний код: НОМЕР_3 ) право власності на житловий будинок з надвірними будівлями, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до суду першої інстанції.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя «підпис»

З оригіналом згідно

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області Д.І. Пасічник