Провадження № 2/761/6143/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2019 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Пономаренко Н.В.

за участю секретаря Ганущака А.М.

представника позивача Гончар А .С.

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання представника відповідача Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів про закриття провадження по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Охоронне підприємство «Група Скіф» до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, ОСОБА_4 , третя особа: Державне підприємство «Сетам» про визнання договорів недійсними та стягнення матеріальних збитків -

в с т а н о в и в :

в червні 2019 року позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Охоронне підприємство «Група Скіф» звернулось до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаним позовом до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, ОСОБА_4 , третя особа: Державне підприємство «Сетам» про визнання договорів недійсними та стягнення матеріальних збитків.

Згідно змісту позовних вимог, позивач просив:1) визнати недійсним договір №6 купівлі-продажу від 23.10.2018 року укладений між Національним агентством та ОСОБА_4 щодо продажу автомобіля ТОТОТА CAMRY 2013 року випуску № куз. НОМЕР_4, д.н.з. НОМЕР_1 ; 2)стягнути на користь ТОВ «Охоронне підприємство «Група Скіф» з Національного агентства матеріальні збитки, заподіяні вчиненням недійсного договору №6 купівлі-продажу від 23.10.2018 року в розмірі 535 027,74 грн.; 3)визнати недійсним договір №5 купівлі-продажу від 23.10.2018 року укладений між Національним агентством та ОСОБА_4 щодо продажу автомобіля Renault Dokker, 2016року випуску,№ куз. НОМЕР_2 , д.н.з. НОМЕР_3 ; 4)стягнути на користь ТОВ «Охоронне підприємство «Група Скіф» з Національного агентства матеріальні збитки, заподіяні вчиненням недійсного договору №5 купівлі-продажу від 23.10.2018 року в розмірі 320600 грн.

В обґрунтування заявлених вимог сторона позивача посилалась, зокрема, на відсутність у відповідача необхідного обсягу цивільної дієздатності, правоздатності під час укладення між Національним агентством та ОСОБА_4 договорів від 23.10.2018 купівлі-продажу активів. При цьому, позов містить посилання, як на правову підставу для задоволення позову, на положення частини 2 статті 203 Цивільного кодексу України: відсутність необхідного обсягу цивільної правоздатності, правоздатності Національного агентства під час укладення договору купівлі-продажу арештованого майна.

На адресу Шевченківського районного суду м. Києва надійшов відзив на позовну заяву від вказаного відповідача із зазначенням, що вимоги позовної зави є необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. Крім того, відзив містить також посилання на наявність підстав для закриття провадження по справі.

В свою чергу, на адресу суду надійшла відповідь на відзив позивача в якому містяться посилання на те, зокрема, що відповідачем не надано жодного доказу чи належного обґрунтування наявності у нього права на укладення оспорюваних договорів, вказано, що підстави та обґрунтування зазначені в позові вважають законними та обґрунтованими.

Разом із тим, до початку розгляду справи по суті, на адресу Шевченківського районного суду м. Києва від Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, надійшло клопотання про закриття провадження у вказаній справі, посилаючись на те, що дана справа не відноситься до юрисдикції даного суду та не підлягає вирішенню за правилами ЦПК України оскільки позивачем не наведено жодних доказів та обставини, які б вказували на порушення Національним агентством цивільно-правових відносин з Позивачем, посилається на те, що між сторонами даної справи відсутні жодні цивільно-правові відносини та відсутні жодні цивільні зобов`язання між Національним агентством та Позивачем, відповідні правовідносини не є наслідком цивільного правочину, а також у даній справі відсутній «спір про право», при цьому, у даних оспорюваних правовідносинах, Національним агентством не здійснюється реалізація цивільної правоздатності та дієздатності, що свідчить про те, що позовна заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, вказані вимоги повинні розглядатись за правилами адміністративного судочинства.

Відтак, відповідач Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів вважає, виходячи із вказаних вимог законодавства та вказаних обґрунтувань із посиланнями на приписи законодавства, що у даних оспорюваних правовідносинах, здійснюючи повноваження та реалізуючи функції, визначені, приписами Закону та статтею 100 Кримінального процесуального кодексу України, Національне агентство, не реалізує цивільну правоздатність, дієздатність, а діє як суб`єкт власних повноважень, реалізовуючи свої владні управлінські функції. Більше того, згідно підстав позовної заяви, позивач просить надати оцінки діям, рішенням Національного агентства щодо наявності повноважень щодо здійснення реалізації активів, укладення відповідних договорів, при цьому, відповідну оцінку таким правовідносинам надав Окружний адміністративний суд міста Києва у справі № 826/2760/18, що виключає підсудність даного спору Шевченківському суду міста Києва.

Окрім того, відповідач посилається також на іншу підстави для закриття провадження по справі, а саме на підставі п.3 ч.1 ст.255 ЦПК України, оскільки в провадженні Окружного адміністративного суду м. Києва перебувала адміністративна справа №826/2760/18 за позовом ТОВ «Охоронне підприємство «Група Скіф» до Національного агентства, за участі третіх осіб: ДП «СЕТАМ», Генеральної прокуратури України, ОСОБА_5 , ТОВ «Волинькомхліб», ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про визнання недійсними електронних торгів та договорів купівлі-продажу. Позовні вимоги, як у даній цивільній справі, так і у адміністративній справі, обґрунтовані відсутністю ухвали слідчого судді на реалізацію арештованих автомобілів позивача, відсутністю добровільної згоди власника на реалізацію автомобілів та порушенням права власності позивача. За результатами звернення до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом надана правова оцінка правомірності дій Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів з приводу реалізації транспортних засобів у адміністративній справі. При цьому, поданий позов до Шевченківського районного суду м. Києва щодо визнання недійсним договорів купівлі-продажу транспортних засобів, укладених в результаті вчинення дій з приводу реалізації транспортних засобів, правомірність яким надана у вищевказаній адміністративній справі.

Представник відповідача Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, в судовому засіданні клопотання про закриття провадження підтримав і акцентував увагу на тому, що у спірних правовідносинах Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів не реалізує цивільну правоздатність, а діє як суб`єкт владних повноважень реалізовуючи свої владні управлінські функції, що виключає підвідомчість даного спору Шевченківському районному суду м. Києвата просив суд задовольнити його та закрити провадження у справі.

Передставник позивача в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про закриття провадження та посилався на підстави, викладені у відповідних письмових запереченнях (а.с.98-100).

Відповідач ОСОБА_4 та Державне підприємство «Сетам» в судове засідання не з`явились, про день, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, причину неявки суду не повідомили.

Заслухавши представників сторін, які з`явились в судове засідання, дослідивши матеріали справи, надавши правову оцінку доказам, на які посилаються сторони, суд дійшов висновку про задоволення клопотання та закриття провадження у справі, з урахуванням наступного.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.255 ЦК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

Однак, посилання сторони відповідача Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, як на підставу для закриття провадження згідно п.3 ч.1 ст.255 ЦПК України, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, оскільки вказаною стороною на підтвердження викладеним аргументам не надано копії позову в адміністративній справі №826/2760/18 за позовом ТОВ «Охоронне підприємство «Група Скіф» до Національного агентства, за участі третіх осіб: ДП «СЕТАМ», Генеральної прокуратури України, ОСОБА_5 , ТОВ «Волинькомхліб», ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про визнання недійсними електронних торгів та договорів купівлі-продажу, що, в свою чергу позбавило суд можливості перевірити підставу та предмет адміністративного позову. Із наданої копії постанови від 03.12.2019 Шостого апеляційного адміністративного суду вбачається різний суб`єктиний склад у справах.

А щодо підстави клопотання про закриття провадження відповідно до п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України, слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідно Постанови Верховного суду від 03.04.2018 у справі № 2а-6386/12/1070, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

При цьому, за правилами частини першої статті 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв`язку зі здійсненням суб`єктом владних повноважень владних управлінських функцій, зокрема на спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Відповідно до змісту вказаної Постанови Верховного Суду, вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» позначає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень.

Таким чином, до компетенції адміністративних судів на час розгляду справи судами попередніх інстанцій належали спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності такого суб`єкта, прийнятих або вчинених ним при здійсненні владних управлінських функцій.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Водночас, згідно частини першої статті 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідно абзацу першого, другого пункту 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ суду України «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» від 01.03.2013 № 3 (далі - Постанова), критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є: по-перше, наявність у них спору про право цивільне (справи за позовами, що виникають із будь-яких правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства); по-друге, суб`єктний склад такого спору (однією зі сторін у спорі є, як правило, фізична особа).

До того ж, згідно абзацу першого, другого пункту 3 вищевказаної Постанови, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні виходити з того, що відповідно до статей 15, 16 ЦПК України, у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ за Кодексом адміністративного судочинства України (стаття 17) (далі - КАС), Господарським процесуальним кодексом України (статті 1, 12; далі - ГПК), Кримінальним процесуальним кодексом України (далі - КПК) або Кодексом України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) віднесено до компетенції адміністративних, господарських судів, до кримінального провадження чи до провадження в справах про адміністративні правопорушення. Законом може бути передбачено розгляд інших справ за правилами цивільного судочинства.

Відповідно до пункту 4.8 Постанови Верховного Суду від 14.11.2018 у справі № 906/515/17, Верховний Суд звертає увагу суддів на те, що для визначення предметної юрисдикції вирішальне значення має суть оспорюваних дій, а не форма їх вираження.

В даному випадку, слід зазначити, що позивач просить надавати оцінку дотримання відповідачем вимог Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» щодо наявності повноважень у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів щодо визначення та здійснення заходів з приводу реалізації відповідного шляху управління - реалізації, що вказує на відсутність у даному провадженні спору про право.

Зі змісту позовної заяви та її правового обґрунтування вбачається, що суттю оспорюваних правовідносин є саме незгода позивача із здійсненими заходами управління, вжитими відповідачем - Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів відносно арештованого у кримінальному провадженні майна - обранням способу управління, вжиттям дій щодо реалізації заходів управління, а саме - реалізації.

Як видно із підстав позовної заяви, Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів та позивач ТОВ «ОП «Група Скіф» не оспорюють належність права власності щодо арештованого у кримінальному провадженні майна і також сторони не оспорюють між собою право власності на арештоване в кримінальному провадженні майно.

Крім того, відповідно до змісту позовної заяви, позивач обґрунтовує наявність підстав щодо відсутності цивільної дієздатності та правоздатності з посиланнями на порушенням, на думку останніх, вимог КПК України, Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», які встановлюють порядок та повноваження Національного агентства щодо здійснення заходів управління арештованим у кримінальному провадженні майном. Тобто, обґрунтування наявності підстав позовної заяви позивача, вказують на те, що між сторонами відсутні цивільні відносини, які врегульовані Цивільним кодексом України або іншими актами цивільного законодавства.

Відповідно до змісту позовної заяви, підставою для визнання недійсним оспорюваного договору являються не конкретні положення такого договору, які суперечать вимогам цивільного законодавства, а неправомірні, на думку позивача дії, рішення вчинені Національним агентством щодо укладення такого договору, що не відповідає приписам статті 203, 215 ЦК України, що за доводами ТОВ «ОП «Група Скіф» і є підставою для визнання недійсним договорів купівлі - продажу.

Таким чином, предметом позову є дії та рішення Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів як суб`єкта наділеного владно-управлінськими повноваженнями, що свідчить про публічно-правовий характер спірних правовідносин. Оспорювані правовідносини, які склалися між Національним агентством та позивачем, виникли не у зв`язку з невиконанням умов цивільно-правової угоди з підстав порушення цивільних зобов`язань, дані правовідносини не випливають із договірних відносин, а позивач по суті просить суд здійснити оцінку законності рішень та дій Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів під час виконання ним свої владних повноважень та адміністративних функцій, тому між вказаними сторонами справі відсутній спір про право цивільне, що виключає підвідомчість даного спору Шевченківському районному суду м. Києва, адже вказаний позов не підлягає розгляду за правилами цивільного судочинства.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають розгляду в адміністративному судочинстві в порядку, визначеному КАС України, а тому клопотання представника відповідача підлягає задоволенню.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч.3 ст.266 ЦПК України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 255-256, 258- 261 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

клопотання представника відповідача Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів про закриття провадження по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Охоронне підприємство «Група Скіф» до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, ОСОБА_4 , третя особа: Державне підприємство «Сетам» про визнання договорів недійсними та стягнення матеріальних збитків - задовольнити.

Провадження в справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Охоронне підприємство «Група Скіф» до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, ОСОБА_4 , третя особа: Державне підприємство «Сетам» про визнання договорів недійсними та стягнення матеріальних збитків - закрити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суду міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя: