Справа № 375/1334/18
Провадження № 2-з/375/6/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.01.2019 Рокитнянський районний суд Київської області в складі головуючого судді Нечепоренка Л.М., за участю секретаря Киричок В.В., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтогазобладнання» до Приватного нотаріуса Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання нотаріальних дій приватного нотаріуса протиправними та скасування свідоцтва, виданого 11 червня 2018 року приватним нотаріусом, зареєстрованого в реєстрі за №624,-

у с т а н о в и в:

06.07.2018 до Рокитнянського районного суду із заявою про забезпечення позову звернувся Генеральний директор ТОВ «Нафтогазобладнання» ОСОБА_3, так як є спір про власність комплексу і мається вірогідність продажу спірного майна його власником ОСОБА_1.

Ухвалою Рокитнянського районного суду від 06.07.2018 заяву задоволено та накладений арешт на комплекс загальною площею 391,1 кв. м, що знаходиться за адресою смт.Рокитне, вул. Залізнодорожна,36 Київської області і яке складається з адмінбудівлі загальною площею 221,9 кв. м, гаража загальною площею 142,7 кв. м, щитової загальною площею 26,5 кв. м, огорожі, замощення, резервуарів об»ємами - 400 куб. м,, 200 куб. м, 75 куб. м, пожежні резервуари об»ємом 75 куб. м, наливні стояки, трубопровід, артсвердловина, лінія електропередачі, зареєстрованого за ОСОБА_1 на підставі свідоцтва, виданого приватним нотаріусом Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_2 11.06.2018, зареєстрованого в реєстрі за № 624 та у відповідності до витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 37 від 11.06.2018.

Вказана ухвала була оскаржена до апеляційного суду і ухвалою Київського апеляційного суду від 08.11.2018 в задоволенні апеляційної скарги відмовлено, ухвалу Рокитнянського районного суду залишено без змін.

13.07.2018 з позовною заявою до Рокитнянського районного суду звернулося ТОВ «Нафтогазобладнання» до Приватного нотаріуса Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання нотаріальних дій приватного нотаріуса протиправними та скасування свідоцтва, виданого 11.06.2018 приватним нотаріусом, зареєстрованого в реєстрі за №624.

Після арешту майна та відкриття провадження за вказаним позовом відповідач ОСОБА_1 до суду із клопотанням про зустрічне забезпечення не звертався.

01.10.2018 вказану цивільну справу до свого провадження прийняв інший суддя і призначив підготовче провадження на 22.11.2018.

До початку підготовчого провадження по вказаній справі представник відповідача ОСОБА_1 16.10.2018 звернувся до суду із клопотанням про зустрічне забезпечення посилаючись на те, що власник майна ОСОБА_1 позбавлений можливості користуватися майном, вартість якого знецінюється, так як для повноцінного використання майна відповідачу необхідно оформити відповідну документацію, передбачену законодавством. Наявність арешту майна не дає можливості оформити дозвільні документи та використовувати майно за призначенням. Тому просить зобов»язати позивача внести на депозитний рахунок суду 10% вартості майна, що становить 550000 грн..

Ухвалою суду від 19.10.2018 відмовлено у задоволенні клопотання про зустрічне забезпечення по цивільній справі за позовом ТОВ «Нафтогазобладнання» до Приватного нотаріуса Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання нотаріальних дій приватного нотаріуса протиправними та скасування свідоцтва, виданого 11.06.2018 приватним нотаріусом, зареєстрованого в реєстрі за №624 у зв»язку з недоведеністю необхідності задоволення клопотання.

21.01.2019 відповідач ОСОБА_1 знову подав до Рокитнянського районного суду клопотання про зустрічне забезпечення посилаючись на те, що 12.12.2018 між ним та ОСОБА_4 був укладений нотаріально посвідчений попередній договір купівлі-продажу нерухомого майна, а саме комплексу загальною площею 391,1 кв. м, що знаходиться за адресою: Київська область смт.Рокитне, вул.Залізнодорожна,36 і згідно п.п.1, 2 вказаного договору власник зобов»язується продати ОСОБА_4 належне йому майно до 31.03.2019. На виконання вказаного договору покупець передав власнику завдаток в розмірі 840000 грн. і в разі, якщо основний договір не буде укладено, то продавець зобов»язаний повернути покупцю подвійну суму завдатку.

Розглянувши вказане клопотання, клопотання від 16.10.2018 та ознайомившись із позовною заявою від 13.07.2018 з додатками, суд вважає, що підстав для задоволення клопотання про зустрічне забезпечення немає.

Аналіз норм законодавства свідчить про те, що зустрічне забезпечення застосовується як за ініціативою суду, так і за клопотанням відповідача.

Суд самостійно оцінює необхідність надання зустрічного забезпечення. За загальним правилом вирішення питання про зустрічне забезпечення носить диспозитивний характер.

Тобто реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обовязком, за виключенням випадків, передбачених ч. 3 ст. 155 законопроекту, в якій зазначено, що суд зобовязаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть буті спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Так як вказані вимоги не були предметом дослідження під час подання заяви про забезпечення позову, суд при отриманні заяви про забезпечення позову не ініціював зустрічне забезпечення.

Як було вказано вище, підставою для забезпечення позову у вигляді арешту майнового комплексу була наявність спору про власність комплексу між сторонами і малася вірогідність продажу спірного майна його власником ОСОБА_1.

Згідно цивільного процесуального законодавства - Арешт майна це накладання заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження до визначення подальшої долі цього майна.

В той же час відповідач ОСОБА_1, на порушення ухвали суду від 06.07.2018 про накладення арешту на комплекс підтверджує підозру представника позивача і укладає попередній договір продажу спірного майна до вирішення спору в судовому порядку.

Те, що договір є попереднім, суті порушення не змінює, так як нотаріус не мав права посвідчувати вказаний договір при наявності заборони, а тим паче арешту комплексу, а відповідач не мав права укладати любий договір, який стосується відчуження комплексу чи його частини.

Тобто, порушення закону відповідачем, яке може потягти за собою матеріальні збитки, не є підставою для зустрічного забезпечення, так як збитки можуть бути спричинені заявнику з його вини, а не позивача по справі.

Керуючись ст.154 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтогазобладнання» до приватного нотаріуса Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання нотаріальних дій приватного нотаріуса протиправними та скасування свідоцтва, виданого 11 червня 2018 року приватним нотаріусом, зареєстрованого в реєстрі за №624.

Роз»яснюю, що у відповідності до ст.159 ЦПК України, особа, що зазнала збитків у звязку із забезпеченням позову, має право на їх відшкодування.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня її отримання.

Суддя