ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7885/19
провадження № 2/753/5526/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" грудня 2019 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Т.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2019 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернувлася до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2 , відповідач) про поділ спільного сумісного майна подружжя, визнання права власності та усунення перешкод у користуванні спільним майном.

На обґрунтування позову зазначила, що в період зареєстрованого шлюбу з відповідачем було набуто у власність квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , яка є спільним сумісним майном подружжя і підлягає поділу в порядку, визначених СК України.

13 грудня 2019 р. позивач подала заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне майно та заборони відповідачу вчиняти будь-які дії щодо відчуження.

Заява обґрунтована тим, що існує реальна загроза відчуження вказаного спірного майна відповідачем третім особам. Дана квартира є предметом спору, право власності на квартиру зареєстровано за відповідачем, а тому може бути ним відчужена з метою уникнення її розподілу під час розгляду справи в суді, що призведе до порушення прав позивача. Відповідач без згоди позивача здав спірну квартиру в оренду та опублікував в мережі Інтернет оголошення про продаж спірної квартири.

За правилами ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд проводить розгляд заяви про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає заяву обґрунтованою з таких підстав.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст. 150 цього Кодексу позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належить або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

З доданих до позовної заяви документів вбачається, що під час шлюбу сторони набули у власність заявлене до поділу майно. Оскільки правовстановлюючі документи на спірне приміщення оформлені на відповідача, існує ризик відчуження ним вказаного майна на користь третьої особи.

Зважаючи на вищевикладене, суд вбачає підстави для забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне майно. Такий спосіб забезпечення позову є співмірним із заявленими вимогами, а відтак буде належним і достатнім інструментом забезпечення ефективності судового захисту оспорюваного майнового права.

З огляду на предмет позову та дані про особу позивача, підстав для застосування зустрічного забезпечення суд не вбачає.

Керуючись статтями 149, 150, 153, 258-261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позовузадовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 , яка належить на праві власності ОСОБА_2 .

Заборонити ОСОБА_2 вчиняти будь-які дії щодо розпорядження квартирою АДРЕСА_2 , яка належить на праві власності ОСОБА_2

Позивач: ОСОБА_1 ,проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_2 .

Роз`яснити, що у разі ненадання суду протягом визначеного строку документів, що підтверджують надання зустрічного забезпечення, суд скасує ухвалу про забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, однак може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя: