У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2019 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Ларіоновій Н.М.,

при секретарі судового засідання Гальчинській А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за скаргою ОСОБА_1 , заінтересовані особа: ОСОБА_2 Подільський районний відділ державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві на дії державних виконавців Жорноклей Олега Андрійовича та Полінського Бориса Андрійовича , -

ВСТАНОВИВ:

В листопаді 2017 року заявник ОСОБА_1 , як боржник у виконавчому провадженні, звернувся до суду зі скаргою в якій просив визнати незаконними дії державного виконавця Подільського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві Жорноклея О.А., щодо нарахування йому заборгованості по аліментам у виконавчому провадженні № 39613264 в сумі 280 645,85 грн. та скасувати постанову старшого державного виконавця Подільського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві Полінського Б.А. про накладення арешту на його грошові кошти, які знаходяться у всіх банках м. Києва. Мотивуючи свої вимоги тим, що 30.10.2017 року старшим державним виконавцем Подільського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Полінським Б.А. винесено постанову про арешт коштів божника, якою накладено арешт на грошові кошти скаржника, що містяться на рахунках у всіх банках м. Києва. Вказує, що 08.11.2017 року особисто звернувся до відділу ДВС для отримання даних про розрахунок заборгованості по аліментам, однак ніяких відомостей йому не надали. 10.11.2017 року скаржник ознайомився з матеріалами виконавчого провадження про стягнення з нього аліментів із якого дізнався, що державний виконавець 15.02.2017 року провів розрахунок його заборгованості по аліментам за період з 14.01.2014 року по 01.07.2017 року та визначив розмір його заборгованості по аліментам в розмірі 280 645,85 грн. Але при цьому скаржник вважає дії державного виконавця незаконними, оскільки державним виконавцем проведений розрахунок його заборгованості по аліментам є незаконним.

Ухвалою від 16.11.2017 р. дана скарга прийнята до провадження суду.

Відповідно до п.9 ч.1 розділу ХІІІ «Перехідні положення ЦПК України (2017 р.) розгляд даної справи підлягає за нормами ЦПК України (2017 р.), чинного з 15.12.2017 р.

У судове засідання заявник та його представник не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причину неявки до суду не повідомили.

Заінтересовані особи - державні виконавці Подільського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. києві Жорноклей О.А. та Полінський Б .А. - у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності заінтересованих осіб.

Заінтересована особа ОСОБА_2 та її представник у судове засідання не з`явились, представником заінтересованої особи була надана заява про розгляд скарги за відсутності представника заінтересованої особи, вимоги викладені у скарзі не визнає, просить відмовити в її задоволенні.

Суд, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, яким надана оцінка в їх сукупності, дійшов таких висновків.

Відповідно до ст. 447 Цивільного процесуального кодексу України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушені їхні права чи свободи.

Судом встановлено, що на виконанні в Подільському районному відділі державної виконавчої служби м. Києва перебуває виконавче провадження № 39613264 з примусового виконання виконавчого листа № 758/5755/13-ц, виданого 25.07.2013 року Подільським районним судом м. Києва про стягнення із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі ј частки заробітку (доходу), але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 29.04.2013 року та до повноліття дитини.

30.10.2017 року старшим державним виконавцем Подільського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Полінським Б.А. винесено постанову про арешт коштів боржника, яким накладено арешт на грошові кошти, які належать боржнику ОСОБА_6 та знаходяться на рахунках в ПАТ «Креді Агріколь Банк», ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», ПАТ «Державний ощадний банк України», ПАТ «Прокредит Банк», ПАТ «УкрСиббанк», ПАТ АБ «Укргазбанк», ПАТ «Ідея Банк», ПАТ «Перший Український Міжнародний Банк», ПАТ КБ «Приватбанк», ПАТ «ВТБ Банк», ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», ПАТ «Сбербанк».

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 56 ЗУ «Про виконавче провадження», арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 48 ЗУ «Про виконавче провадження», звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах.

Забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Суд вважає, що після отримання інформації від банку про відкриття рахунку боржнику, державним виконавцем у межах його повноважень та відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження», було винесено постанову про накладення арешту.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження», виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченомупунктом 10частини першої статті 34 цього Закону.

Відповідно до п. 1, 2 ч. 4 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження», підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є, зокрема: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

Враховуючи викладене, суд вважає, що скарга є передчасною та безпідставною, в зв`язку з чим в її задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 4, 7, 12, 13, 76-89, 447-451 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 на дії державних виконавців Подільського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Жорноклей Олега Андрійовича та Полінського Бориса Андрійовича - відмовити в повному обсязі.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяН. М. Ларіонова