Провадження № 2/761/4913/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

02 вересня 2019 року Шевченківський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Горюк В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. З відповідачем ОСОБА_2 вона перебуває у за реєстрованому шлюбі з 19.07.2008 р.. Шлюб зареєстровано відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського району в м. Києві, актовий запис № 615. Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Шлюб тривав 11 років і за цей час позивач та відповідач зрозуміли, є зовсім різними людьми з протилежними поглядами на світ і взагалі на сім`ю. З відповідачем припинились стосунки з січня 2018 року, фактично сторони з цього часу не є сім`єю. Сторони випробували всі можливі способи примирення, але відновити сімейні стосунки не вдалось, а тому не має необхідності надавати час на примирення. Добровільність шлюбу це одна із основних засад його існування. Перебування у формальному шлюбі не відповідає інтересам позивача. З огляду на викладене, позивач просить суд розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 .

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримала заявлені вимоги, просила задовольнити. Надала згоду на ухвалення заочного рішення, а також і покладання на неї судових витрат.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив. Заяв та клопотань від нього, відзиву на позовну заяву в адресу суду не надходило.

За таких обставин, зважаючи на положення ст.ст. ст. 223,280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача на підставі наявних доказів, ухваливши заочне рішення, отримавши на це згоду позивача.

Вислухавши пояснення позивача ОСОБА_1 , дослідивши надані докази суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що 0519.07.2008 р. між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 між ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 було укладено шлюб, зареєстрованийвідділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції в м. Києві , актовий запис № 615.

Під час реєстрації шлюбу ОСОБА_1 отримала прізвище чоловіка « ОСОБА_1 », що підтверджується свідоцтвом про одруження, копія якого наявна в матеріалах справи.

Як свідчать матеріали справи від шлюбу сторони мають доньку -ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як свідчить копія свідоцтва про народження наявна в матеріалах справи..

Позивач ОСОБА_1 зазначає, що подружні стосунки з відповідачем припинились, з січня 2018 року сторони проживають окремо один від одного, не ведуть спільного господарства. Збереження сім`ї не є можливим і не відповідає інтересам сторін. Шлюб існує формально і не може бути збережений.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Під час розгляду справи не було встановлено обставин, які б свідчили про можливість примирення подружжя.

Позивач вказує на те, що строк для примирення не потрібен і шлюб має бути розірваний, всі спроби для збереження сім`ї виявились марними.

Позивач також зазначила, що дитина не має бачити сварок батьків.

Відповідно до приписів ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Беручи до уваги вищенаведене, з огляду на те, що позивач вважає неможливим збереження шлюбу, який не відповідає її інтересам, доказів зворотного отримано не було, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Як встановлено в судовому засіданні відповідач під час реєстрації шлюбу отримала прізвище чоловік та після розірвання шлюбу бажає іменуватися прізвищем « ОСОБА_1 ».

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд керується вимогами ст. 141 ЦПК України, проте бере до уваги прохання позивача покласти останні на нього.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13,141,196,223,258,259,263,268,280-285,352,354 ЦПК України, ст. ст. 110,112,113 СК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб укладений між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 19 липня 2008 року відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського району в м. Києві, актовий запис № 615 розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище « ОСОБА_1 ».

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст.ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст рішення складено 03.09.2019 року.

Суддя: