Справа № 369/1252/19
Провадження №2/369/1925/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.02.2019 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Пінкевич Н.С.,

секретаря Головатюк В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права спільної сумісної власності подружжя та поділ майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права спільної сумісної власності подружжя та поділ майна подружжя.

Разом з позовною заявою до суду позивачем було подано заяву про забезпечення позову відповідно до якої просить накласти арешт на: житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами загальною площею 209,1 кв.м., житлова площа 62 кв.м. (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна НОМЕР_3), розташований за адресою: АДРЕСА_1 на земельній ділянці кадастровий номер НОМЕР_4 площею 0,15 га.; на земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_4 площею 0,15 га. (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна НОМЕР_5), розташовану за адресою: АДРЕСА_2; на будівлі торгівельні загальною площею 824, 4 кв.м., опис: адміністративно-торгівельна будівля 2015 р.п., «А» - 130, 3 кв.м.; торгівельно-складська будівля 2017 р.п., «Б» - 451, 8 кв.м; офісно-торгівельна будівля 2015 р.п., «Г» - 242, кВ.м.; навіс, «В»; навіс, «Д»; навіс, «Е»; навіс, «Є»; навіс «Ж»; навіс, «З»; огорожа, 1-3 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна НОМЕР_6), що розташовані за адресою: АДРЕСА_3 на земельній ділянці кадастровий номер НОМЕР_7 площею 0,1991 га.; земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_7 площею 0,1991 га для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна НОМЕР_8), розташована за адресою: АДРЕСА_3; земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_9 площею 0,1909 га. для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна НОМЕР_10), розташована за адресою: АДРЕСА_4.

Заява про забезпечення позову обґрунтована, тим, що позивачу стало відомо, що відповідачем вчиняються дії щодо продажу спірного майна, про що свідчить оголошення про продаж нерухомого майна розміщене у мережі Інтернет.

Невжиття заходів забезпечення позову може утруднити або унеможливити виконання рішення суду.

Частиною 1ст. 153ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи, а тому вирішення питання забезпечення позову здійснюється без присутності осіб, які беруть участь у справі.

У зв'язку з відсутністю сторін та третьої особи в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заяву, всебічно та повно дослідивши доводи позивача, матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно з ч. 1ст. 149ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2ст. 149ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

З огляду на ч. 3ст. 150ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Згідно з п.1 ч.1ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, в тому числі, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, а також зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб'єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов'язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 №ETS N 005 (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»). У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

Враховуючи викладене, з наведених у заяві про забезпечення позову фактів та обґрунтувань вбачається, що предметом позову є визнання права спільної сумісної власності подружжя та поділ майна, тобто заявлені позивачем заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на спірне нерухоме майно є взаємопов'язаним з предметом спору, а невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист прав позивача, за чим вона звернулася до суду.

Позивачем обґрунтовано наявність зв'язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, оскільки застосування такого заходу забезпечення позову спроможне забезпечити ефективний захист його порушеного права та поновлення порушених прав та інтересів позивача. Невжиття заходу до забезпечення позову може призвести до того, що, ухиляючись від майбутнього виконання рішення суду у даній справі, відповідачі зможуть здійснити відчуження спірного майна на користь інших осіб, що призведе до затягування розгляду справи та обмеження прав позивача на судовий ефективний судовий захист.

При цьому, накладення арешту на спірне майно до вирішення спору по суті не призведе до обмеження прав, а слугуватиме заходом запобігання можливих порушень прав позивача, тому такий спосіб забезпечення позову є співмірним із заявленими позовними вимогами.

Враховуючи предмет даного позову, наведені позивачем докази та обґрунтування заявлених вимог у заяві щодо забезпечення позову, їх обґрунтованість, наявність зв'язку між заходом забезпечення позову (накладення арешту на нерухоме майно) та предметом позовних вимог, з метою запобігання порушенню прав та охоронюваних законом інтересів позивача, суд вважає за можливе заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

При вирішенні питання щодо необхідності застосування зустрічного забезпечення слід зазначити наступне.

Регламентація питання про зустрічне забезпечення позову здійснюється положеннями ст. 154 ЦПК України. Зокрема, вказаною нормою передбачено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову.

З аналізу наведеної норми вбачається, що єдиним критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову. При цьому можливість таких збитків має бути ретельно досліджена судом, визначено їх потенційний розмір, оцінено співмірність застосованих заходів забезпечення позову розміру таких можливих збитків та розміру зустрічного забезпечення.

При цьому суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення, оскільки матеріали справи не містять доводів та аргументів, яким чином накладений арешт може завдати збитків відповідачам, а також в чому саме можуть полягати такі збитки. Окрім того, не містять матеріали справи й доказів наявності передбачених ст. 154 ЦПК України випадків обов'язкового застосування зустрічного забезпечення.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 149-159, 260, 353, 354 ЦПК України суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права спільної сумісної власності подружжя та поділ майна подружжя задовольнити.

Накласти арешт на:

-житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами загальною площею 209,1 кв.м., житлова площа 62 кв.м. (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна НОМЕР_3), розташований за адресою: АДРЕСА_1 на земельній ділянці кадастровий номер НОМЕР_4 площею 0,15 га.;

- на земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_4 площею 0,15 га. (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна НОМЕР_5), розташовану за адресою: АДРЕСА_2;

-на будівлі торгівельні загальною площею 824, 4 кв.м., опис: адміністративно-торгівельна будівля 2015 р.п., «А» - 130, 3 кв.м.; торгівельно-складська будівля 2017 р.п., «Б» - 451, 8 кв.м; офісно-торгівельна будівля 2015 р.п., «Г» - 242, кв.м.; навіс, «В»; навіс, «Д»; навіс, «Е»; навіс, «Є»; навіс «Ж»; навіс, «З»; огорожа, 1-3 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна НОМЕР_6), що розташовані за адресою: АДРЕСА_3 на земельній ділянці кадастровий номер НОМЕР_7 площею 0,1991 га.;

-земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_7 площею 0,1991 га. для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна НОМЕР_8), розташована за адресою: АДРЕСА_3;

-земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_9 площею 0,1909 га. для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна НОМЕР_10), розташована за адресою: АДРЕСА_4.

Стягувач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, адреса: АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1.

Боржник: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, адреса: АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_2.

Копію даної ухвали надіслати позивачу та відповідачу для відома, а також Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві для негайного виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Дана ухвала відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом. Строк пред'явлення ухвали до виконання в межах строків, визначених Законом України «Про виконавче провадження» для пред'явлення виконавчого документа.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду, або через Києво-Святошинський районний суд Київської області, проте її оскарження не зупиняє її виконання.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки:http://ks.ko.court.gov.ua.

Суддя Н.С. Пінкевич