Справа № 381/4066/18
Провадження №: 2/752/3963/19
20.12.2019 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Плахотнюк К.Г.,
за участі секретаря судового засідання Рєзнік В.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Фастівської районної в Київській області державної адміністрації про позбавлення батьківських прав,
16.11.2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Фастівської районної в Київській області державної адміністрації.
В обгрунтування заявлених позовних вимог позивач послався на те, що він з 2012 року по 2015 рік перебував у цивільному шлюбі з ОСОБА_2 , від сумісного проживання мають малолітню дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Він та малолітня дочка зареєстровані за адресою - АДРЕСА_1 ., а з лютого 2014 року фактично проживають в АДРЕСА_2 у приватному будинку його матері ОСОБА_4 . З листопада 2014 року відповідачка залишила їх спільну дитину та його, її місце проживання йому невідоме. Весь цей час відповідачка ніколи не цікавилася дочкою, не приймає будь-якої участі в її вихованні та миатеріальному забезпеченні. Дочка постійно проживає разом із ним та його матір`ю,а також перебуває на його повному забезпеченні. Його мати допомагає йому виховувати дочку. Оскільки у відповідачки відсутній будь-який інтерес до їхньої спільної дитини, просив позбавити ОСОБА_2 батьківських прав відносно дочки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позивач у судовому засіданні відсутній, подав до суду заяву про розгляд справи без його часті, повідомив суд, що позовні вимоги про позбавлення ОСОБА_5 батьківських прав відносно їх спільної дочки підтримує, просить задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідачка ОСОБА_2 про дату час та місце розгляду справи повідомлялася судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку її місцем проживання, однак судові повістки повернуто до суду з відміткою відділу зв`язку про закінчення встановленого строку зберігання.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності та висновок про доцільність позбавлення ОСОБА_5 батьківських прав відносно малолітньої дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
З огляду на викладене, суд ухвалив про заочний розгляд справи у відсутності відповідача та третьої особи, згідно положень ч. 2 ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_3 народилась - ІНФОРМАЦІЯ_1 , її батьками є - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 виданим 11 грудня 2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві(а.с.8).
Батьки малолітньої ОСОБА_3 - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у цивільному шлюбі з 2012 року по 2015 рік.
Отже, позивач ОСОБА_1 є батьком малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позивач ОСОБА_1 разом із малолітньою дочкою ОСОБА_3 проживають за адресою АДРЕСА_2 . Крім того, за цією ж адресою проживає ОСОБА_4 , котра приходиться позивачу матір`ю, а малолітній ОСОБА_3 бабусею (а.с.9).
Власником житлового будинку АДРЕСА_2 є - ОСОБА_4 (а.с.10).
Вирішуючи даний позов, суд, згідно ст. 3 Конвенції про права дитини, ухваленої Резолюцією Генеральной Асамблеї ООН від 20.11.1989 року, ратифікованої Постановою ВРУ від 27.02.1991 року, приділяє першочергову увагу якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Звертаючись до суду з позовом про позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно їх малолітньої дочки, позивач стверджує, що з листопада 2014 року остання ухиляється від свого обов`язку щодо матеріального забезпечення їх спільної дочки, не приймає участі у її ж вихованні та житті.
Як видно зі змісту висновку органу опіки та піклування Фастівської районної державної адміністрації Київської області від 29.10.2018 року № 06-21/3318, орган опіки та піклування вважає за доцільне позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно малолітньої дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с. 26-27).
За даними висновку органу опіки і піклування Фастівської районної державної адміністрації Київської області встановлено, що за адресою: АДРЕСА_2 Службою у справах дітей та сім`ї Фастівської районної державної адміністрації проведено обстеження житлово-побутових умов проживання, за результатами якого встановлено, що позивач ОСОБА_1 разом із малолітньою дочкою ОСОБА_3 проживають за адресою - АДРЕСА_2 , в якому створені належні умови для проживання та розвитку малолітньої ОСОБА_3 . (а.с. 76).
Крім того, за даними психолого-педагогічної характеристики Кожанського закладу дошкільної освіти «Казка» встановлено, що малолітня ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відвідує заклад дошкільної освіти «Казка» з 2016 року. За цей час дівчинка проявила себе як добра, життєрадісна дитина. Дівчинка має відповідний віку фізичний розвиток, виявляє інтерес до навчальних занять, уміє концентрувати увагу на постьавленому завданні. Настя володіє досить великим словниковим запасом, правильно вимовляє всі фонеми, вміє висловлювати свої думки і правильно будувати речення. Настя виховується в неповній сім`ї, більше прив`язана до бабусі, батько , в силу своєї трудової зайнятості приділяє вихованню дитини достатньо часу. (а.с.14).
За даними висновку органу опіки і піклування Фастівської районної державної адміністрації щодо доцільності позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно малолітньої дочки ОСОБА_3 , зробленого 29.10.2018 року, місце проживання матері дитини не встановлено, остання фактично самоусунулася від виконання своїх батьківських обов`язків, не турбується підготовкою до самостійного життя дочки , не проявляє інтересу до її внутрішнього світу. За адресою проживання дитини протягом п`яти років не з`являлася.
Підстави позбавлення батьківських прав наведені у ст. 164 СК України. Зокрема, п.2 ч.1 ст. 164 СК України визначено, що мати, батько, можуть бути позбавлені судом батьківськіх прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов"язків по вихованню дитини.
За змістом роз`яснень, викладених у п.п. 15,16,17 постанови Пленуму ВСУ №3 від 30.03.2007 р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно їх утримують та інше), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей. Ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення, не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування своїми обов`язками. Не можна позбавити батьківських прав особу, яка не виконує своїх батьківських обов`язків унаслідок душевної хвороби, недоумства чи іншого тяжкого захворювання (крім хронічного алкоголізму чи наркоманії) або з інших не залежних від неї причин.
Отже, позбавлення батьківських прав є крайнім заходом і може мати місце при доведеності винної поведінки когось із батьків або їх обох, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.
Позбавлення батьківських прав - це насамперед спосіб захисту прав і інтересів дитини, направлений на позитивний результат у долі неповнолітньої дитини.
Позбавлення батьківських прав допускається тоді, коли змінити ставлення батьків до виховання дитини неможливо (ухвала ВССУ від 01.11.2017 у справі № 211/559/16-ц).
Судом встановлено, що відповідачка протягом тривалого часу не виконує батьківські обов`язки щодо своєї дочки, не цікавиться її життям, не приймає участі у її вихованні, не надає матеріальної допомоги на її ж утримання, не відвідує і взагалі не спілкуються з дитиною без поважних причин, що є свідомим ухиленням відповідачки від виконання своїх батьківських обов`язків, таке невиконання батьківських обов`язків не пов`язане із наявністю душевної хвороби чи іншого тяжкого захворювання або з інших незалежних причин.
За таких обставин, суд приходить до переконання, що свідоме і тривале нехтування відповідачкою своїми батьківськими обов`язками щодо дитини є наслідком винної поведінки останньої та є підставою для позбавлення її батьківських прав.
З огляду на встановлене та прийнявши до уваги висновок Фастівської районної державної адміністрації Київської області суд вважає, що позбавлення батьківських прав відповідачки ОСОБА_2 буде відповідати інтересам дитини.
На підставі викладеного, керуючись Законом України "Про охорону дитинства" ст. ст.164-166 Сімейного кодексу України ст. ст. 3, 4, 88, 133, 141, 258, 259, 263-265, 266, 280, 281 ЦПК України ЦПК Украйни, суд -
позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Фастівської районної в Київській області державної адміністрації про позбавлення батьківських прав, задовольнити.
Позбавити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 батьківських прав відносно малолітньої дочки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Текст рішення складено 20 грудня 2019 року.

Суддя К.Г. Плахотнюк