Справа № 754/109/19
У Х В А Л А

Іменем України

26 грудня 2019 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Бабко В.В., розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Головне управління юстиції у м. Києві про стягнення грошової компенсації, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 10.10.2019 у позові ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Головне управління юстиції у м. Києві про стягнення грошової компенсації відмовлено повністю.

В рішенні Деснянського районного суду м. Києва від 10.10.2019 допущена описка, а саме в абзаці 3 зверху на сторінці 4 зазначено: «Доводи представника відповідача, який наполягав, що спірний автомобіль належав до маси спільного майна подружжя, а тому підпадає під поділ майна подружжя та Ѕ його частина належить покійному ОСОБА_4 і є спадковим майном, суд оцінює критично з огляду на таке» замість «Доводи представника позивача, який наполягав, що спірний автомобіль належав до маси спільного майна подружжя, а тому підпадає під поділ майна подружжя та Ѕ його частина належить покійному ОСОБА_4 і є спадковим майном, суд оцінює критично з огляду на таке».

Відповідно до статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, про їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Передбачену цією статтею можливість усунення судом окремих недоліків рішення не можна вважати його зміненим. Саме тому деякі недоліки рішення можуть бути усунені судом, який виніс рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Аналізуючи викладене, суд вважає за необхідне виправити допущену в рішенні описку, зазначивши в рішенні правильно.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Головне управління юстиції у м. Києві про стягнення грошової компенсації- задовольнити.

Виправити описку рішенні Деснянського районного суду м. Києва від 10.10.2019 по справі за номером провадження 2-3926/2019 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Головне управління юстиції у м. Києві про стягнення грошової компенсації, зазначивши правильно в абзаці 3 зверху на сторінці 4: «Доводи представника позивача, який наполягав, що спірний автомобіль належав до маси спільного майна подружжя, а тому підпадає під поділ майна подружжя та Ѕ його частина належить покійному ОСОБА_4 і є спадковим майном, суд оцінює критично з огляду на таке».

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення через Деснянський районний суд міста Києва.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана 26 грудня 2019 року.

Суддя В.В. Бабко