Провадження № 2-р/761/14/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді: Піхур О.В.

за участю:

секретаря судового засідання - Орел П.Ю.,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про роз'яснення рішення Шевченківського районного суду м. Києва - ухвали від 21.09.2017 року про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Гаражно - будівельного кооперативу «Авіатор», Голови правління Гаражно - будівельного кооперативу «Авіатор», третя особа: Розпорядник майном ГБК «Авіатор» арбітражний керуючий Колошин О.В. про зобов'язання голови правління Гаражно - будівельного кооперативу «Авіатор» Храплюка С.М. підписати акт прийому - передачі бокса НОМЕР_1 та визнання права власності на гаражний бокс, -

в с т а н о в и в :

У грудні 2018 року заявник звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з даною заявою, в якій просив роз'яснити ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 21.09.2017 року.

Свою заяву мотивує тим, що ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 21.09.2017 року незаконно закрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Гаражно - будівельного кооперативу «Авіатор», Голови правління Гаражно - будівельного кооперативу «Авіатор», третя особа: Розпорядник майном ГБК «Авіатор» арбітражний керуючий Колошин О.В. про зобов'язання голови правління Гаражно - будівельного кооперативу «Авіатор» Храплюка С.М. підписати акт прийому - передачі бокса НОМЕР_1 та визнання права власності на гаражний бокс, а тому просить суд роз'яснити своє рішення суду, яке йому є незрозумілим, шляхом постановлення ухвали щодо незрозумілих питань: чому в ухвалі від 21.09.2017 відсутнє посилання на суть кооперативних спірних за його позовом правовідносин із відповідачами на основі норм матеріального права ч.2 ст.19-1 ЗУ «Про кооперацію»?; чому залучений 3-ю особою арбітражний керуючий Колошин О.В., як розпорядник майна ГБК «Авіатор», був без зазначення: 1) на якій правовій підставі він попав у справу, яка і у кого виникла необхідність для того, щоб він у справі захищав інтереси та якої сторони, та яким чином ця справа пов'язана з його інтересами, і якими доказами це підтверджується?; 2) хто вносив клопотання у позові чи в ході провадження про залучення 3-ю особою арбітражного керуючого Колошина О.В., яким чином при винесенні ухвали враховувалось за ст.11 ЦПКУ диспозитивне право позивача, та на підставі якої процесуальної норми вказано 3-ю особою арбітражного керуючого Колошина О.В. без зазначення його у справі процесуального статусу, тобто з правом чи без права пред'явлення ним позовних вимог у справі, і на боці якої сторони він мав право діяти фактично з правом пред'явлення ним, згідно ухвали, позовних вимог?; яке відношення до гаражу НОМЕР_1, побудованого ГБК за внесені для будівництва цього гаражу кошти, мають твердження і на підставі яких доказів: «спір підвідомчий господарському суду, так як ухвалою Господарського суду м.Києва від 11.10.2016р. порушено провадження у справі №910/11436/16 про банкрутство ГБК «Авіатор», а позивач звернувся з майновими вимогами до боржника»?, - та:«Оскільки, ухвалою Ґосподарського суду м.Києва від 11.10.2016р. порушено провадження у справі №910/11436/16 про банкрутство ГБК «Авіатор», позивач звернувся з майновими вимогами до боржника, вказаний спір підвідомчий господарському суду, справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а тому провадження у справі слід закрити»?, «Відповідно до п.7 ч.1 ст.12 ГПКУ господарським судам підвідомчі: справи у спорах з майновими вимогами до боржника, стосовно якого порушено справу про банкрутство, у тому числі справи у спорах про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником»? вказуючи в ухвалі від 21.09.2017: «спір підвідомчий господарському суду», - в якості кого позивача направлено до господарському суду: 1) боржника?; 2) кредитора?; 3) заінтересованої особи стосовно боржника?; 4) сторони у справі про банкрутство?; 5) учасника у справі про банкрутство? не визначивши правового статусу позивача з позбавленням його як майна - гаража НОМЕР_1, так і коштів, внесених ним у його будівництво, чи отримала суддя за незрозуміле рішення суду, винесене від імені держави, хабара від Колошина О.В? чому позивача відлучено від участі у відкритому за його позовом цивільному провадженні щодо розгляду його справи?

Сторони в судове засідання не з'явились, про день та час розгляду справи повідомлені судом належним чином, про причини неявки суду не повідомили.

Відповідно до ч.3 ст. 271 ЦПК України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення, а тому суд приходить до висновку про можливість розгляду заяви у їх відсутність.

Дослідивши матеріали зазначеної цивільної справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 21.09.2017 року закрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Гаражно - будівельного кооперативу «Авіатор», Голови правління Гаражно - будівельного кооперативу «Авіатор», третя особа: Розпорядник майном ГБК «Авіатор» арбітражний керуючий Колошин О.В. про зобов'язання голови правління Гаражно - будівельного кооперативу «Авіатор» Храплюка С.М. підписати акт прийому - передачі бокса НОМЕР_1 та визнання права власності на гаражний бокс.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 07.11.2017 року ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 21.09.2017 року залишено без змін.

Постановою Верховного суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 09.07.2018 року ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 21.09.2017 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 07.11.2017 року залишено без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду від 18 грудня 2009 року N 14 «Про судове рішення у цивільній справі» відповідно до статті 221 ЦПК роз'яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз'яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

За своєю правовою суттю роз'яснення судового рішення зумовлене його нечіткістю, якщо рішення є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, роз'яснення полягає в тому, що суд не в праві давати відповідь на нові та невирішені ним вимоги, а лише має роз'яснити положення постановленого рішення, які нечітко сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

Стаття 271 ЦПК України передбачає можливість роз'яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Також, виходячи із системного тлумачення положень статті 271 ЦПК України, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане цим Кодексом.

Зі змісту заяви про роз'яснення судового рішення вбачається, що заявник фактично просить винести нове судове рішення, що виходить за межі повноважень суду щодо роз'яснення судового рішення, передбаченого ч. 1 ст. 271 ЦПК України.

Враховуючи те, що в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 21.09.2017 року чітко зазначено: «Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Гаражно - будівельного кооперативу «Авіатор», Голови правління Гаражно - будівельного кооперативу «Авіатор», третя особа: Розпорядник майном ГБК «Авіатор» арбітражний керуючий Колошин О.В. про зобов'язання голови правління Гаражно - будівельного кооперативу «Авіатор» Храплюка С.М. підписати акт прийому - передачі бокса НОМЕР_1 та визнання права власності на гаражний бокс - закрити», крім того, не припускає кілька варіантів тлумачення, а тому ухвала є зрозумілою та не потребує роз'яснення.

Враховуючи викладене, а також те, що рішення є однозначним та не допускає подвійного тлумачення, а поставлені питання на вирішення суду в заяві про роз'яснення судового рішення спричинить внесення до рішення нових даних, адже фактично поставлені в заяві питання є незгодою заявника з ухваленим судом рішенням та його правовим обґрунтуванням, крім того, рішення суду фактично виконано, що унеможливлює його роз'яснення, а тому суд приходить до висновку про відмову у задоволенні вказаної заяви.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 271 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

У задоволенні вимог заяви ОСОБА_1 про роз'яснення рішення Шевченківського районного суду м. Києва - ухвали від 21.09.2017 року про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Гаражно - будівельного кооперативу «Авіатор», Голови правління Гаражно - будівельного кооперативу «Авіатор», третя особа: Розпорядник майном ГБК «Авіатор» арбітражний керуючий Колошин О.В. про зобов'язання голови правління Гаражно - будівельного кооперативу «Авіатор» Храплюка С.М. підписати акт прийому - передачі бокса НОМЕР_1 та визнання права власності на гаражний бокс - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 року) : до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, а саме, відповідно до ч.1 ст. 296 ЦПК України : апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата складення повного тексту ухвали 18.01.2019 року.

Суддя