Заводський районний суд м. Запоріжжя

Справа № 332/2173/18
Провадження №: 2/332/37/19
УХВАЛА
11 квітня 2019 р. м.Запоріжжя
Заводський районний суд м. Запоріжжя у складі:
головуючого судді - Сінєльніка Р.В.,
при секретарі - Васильченко Н.О.,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду клопотання представника позивача - адвоката ОСОБА_1 про призначення судово-почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору недійсним, -
В провадженні суду знаходиться вказана цивільна справа.
Представника позивача - адвокат ОСОБА_1 в судовому засіданні заявив клопотання про забезпечення доказів шляхом призначення по справі судової почеркознавчої експертизи з питання встановлення належності підпису позивача на договорі дарування від 27.12.2004р. та на технічній документації при його оформленні, та пояснив, що вказані документи ОСОБА_2 не підписувала, про що йому стало відомо після отримання документів з ОП «ЗМБТІ». Представник відповідача адвокат ОСОБА_4 проти клопотання заперечувала, оскільки ці правові підставі не зазначені в позові та не входять до кола доказів щодо позову, який розглядається судом, просила в задоволенні клопотання відмовити.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з нижченаведених підстав.
Ч. 1 ст. 116 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Ч. 2 ст. 116 ЦПК України встановлено, що способами забезпечення судом доказів є призначення експертизи.
Ч. 1 ст. 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Але, в первісній позовній заяві в якості фактичних обставин, які обґрунтовують позовні вимоги, зазначено, що спірне майно належало позивачу на підставі права власності. В подальшому, 10.08.96р. син позивачки ОСОБА_5 одружився з відповідачкою ОСОБА_6, в 1998 році у них народилась донька ОСОБА_7, яка зареєстрована у спірному будинку. В 2002 році свою частку вказаного майна заповідала своєму сину ОСОБА_5 Наприкінці 2004 року відповідачка ОСОБА_3, яка була тоді невісткою позивачки, скориставшись відсутністю ОСОБА_5, попросила позивачку підписати деякі документи з метою, як вона сказала, «дооформити землю». Рішенням Заводського районного суду м.Запоріжжя від 09.08.2016р. шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 розірвано. В подальшому, під час сварки в 2018 році, зясувалось, що відповідачка ОСОБА_6, скориставшись похилим віком позивачки ОСОБА_2, яка ІНФОРМАЦІЯ_1 та не бачить без окулярів, ввела її в оману, внаслідок чого позивачкою в 2004 році насправді було підписано не документи по «дооформленню землі», а договір дарування спірного майна на користь відповідачки ОСОБА_6, хоча такого наміру позивачка не мала та покладалась на порядність невістки.
Таким чином, предметом доказування по цій справі згідно первісного позову є введення в оману позивача з боку відповідача, яка, підписуючи спірний договір, вважала, що вона підписує документи «по дооформленню землі». Отже, правові підстави первісного позову зазначені зовсім інші, ніж ті, якими позивач обґрунтовує необхідність проведення почеркознавчої експертизи. Окрім того, необхідність її призначення саме в порядку забезпечення доказів суду взагалі позивачем не доведена, оскільки відсутні підстави вважати, що ці докази будуть витрачені.
Наразі, 20.03.19р., представник позивача адвокат ОСОБА_1 надав суду заяву про зміну підстави позову, в якій зазначено, що позивачка підписала документи, будучі без окулярів, оскільки довіряла невістці, а в подальшому зясувалось, що відповідачка вимусила позивачку підписати оспорюваний договір, користуючись інвалідністю позивача по зору. Отже, уточнені позовні вимоги не обґрунтовані обставинами щодо підробки підпису позивача на спірному договорі.
Відповідно до ст.77 ЦПК України, яка регламентує належність доказів, встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
Враховуючі викладені обставини, суд приходить до висновку, що порушені позивачем у клопотанні питання щодо отримання за допомогою вказаної експертизи доказів не стосуються предмета доказування, тому в задоволенні клопотання необхідно відмовити.
Керуючись ст.ст.76, 103-107, 116 ЦПК України, суд, -
В задоволенні клопотання представника позивача - адвоката ОСОБА_1 про призначення судово-почеркознавчої експертизи відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Заводський районний суд м.Запоріжжя шляхом подачі апеляційної скарги протягом пятнадцяті днів з моменту проголошення ухвали.

Суддя Р.В. Сінєльнік