Справа № 758/2824/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2019 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі судового засідання Гальчинській А.О.,

розглянувши у відкритому засіданні в залі районного суду в місті Києві заяву представника позивача - адвоката Сімінського М.В. про залишення позову в частині без розгляду та матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

В лютому 2019 р. позивач звернулась до районного суду з позовною заявою до відповідачів, в якій просила визнати їх таким, що втратили право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Провадження у справі відкрито ухвалою від 23.04.2019 р. з призначенням розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

В судове засідання представник позивача не з`явився, подав заяву прол розгляд справи за його відсутності та просив залишити позовов в частині вимог відносно відповідачки ОСОБА_2 про визнання такою, що втрала право користування житловим приміщенням без розгляду.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялись належним чином, причну неявки до суду не повідомили.

Суд, вивчивши матеріали справи, дійшов таких висновків.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ст.12 ч.4 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Подання заяви про залишення позову без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення по суті справи. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, оскільки це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, що не містить обмежень у його реалізації. Крім того, звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом саме позивача, гарантованим ст. ст. 55, 124 Конституції України, та безумовним доступом до правосуддя незалежно від обґрунтованості позову.

З огляду на те, що сторона позивача до початку розгляду справи по суті, скориставшись своїм диспозитивним правом, подала заяву про залишення позову в частині без розгляду, чим реалізувала своє право, передбачене пунктом 5 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд вважає за необхідне залишити без розгляду позов в частині визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням. А відтак, заява позивача про залишення позову без розгляду підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 257 ч.1 п.5, 258-260, 261, 353 ЦПК України, п.9, 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Заяву представника позивача - адвоката Сімінського М.В. про залишення позову в частині без розгляду - задовольнити.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням в частині вимог про визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва з подачею апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяН. М. Ларіонова