РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 643/14990/18

Провадження № 2/643/1462/19

17.01.2019 Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - Скотаря А.Ю.,

за участю секретаря - Ширіної Я.В.,

позивача - ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

відповідача - ОСОБА_3,

представника відповідача - ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в обґрунтування якого зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_6 помер його батько ОСОБА_6, який на час смерті був зареєстрований в АДРЕСА_3. Позивач є спадкоємцем першої черги після померлого, проте не зміг скористатись своїм правом на прийняття спадщини, так як тривалий час з батьком не спілкувався і дізнався про смерть останнього лише наприкінці серпня 2018 року від ОСОБА_5

Відсутність спілкування з ОСОБА_6 за життя викликана тим, що в 1983 році, тобто у 17-річному віці позивача, батьки розлучились. Позивач намагався підтримувати зв'язок з батьком, проте через нелегкий характер останнього це було важно. Востаннє їх спілкування мало місце 10-12 років тому, коли позивач звернувся до батька по матеріальну допомогу на операцію доньки, проте через відмову батька та виниклу образу зв'язок між ними припинився.

Дізнавшись про смерть батька позивач звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, проте у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом йому було відмовлено через пропущення строку для прийняття спадщини. При цьому позивач дізнався, що нотаріальна справа після смерті батька вже заведена за заявою ОСОБА_3

Ту обставину, що про смерть батька ОСОБА_1 дізнався після спливу 6-ти місяців, причиною чому, крім іншого, стала бездіяльність нотаріуса, який за допомогою державних реєстрів мав встановити коло спадкоємців з числа близьких родичів, проте не виконав свого обов'язку, позивач просить визнати поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини та надати додатковий строк у два місяці для прийняття спадщини.

В судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити в повному обсязі та дав пояснення відповідно до викладених в позові обставин. Додатково зазначив, що про смерть батька дізнався у наприкінці серпня 2018 року від ОСОБА_5, яка є родичкою спадкодавця по родинних зв'язках від першого шлюбу, проте натепер вона переїхала на проживання до Німеччини і зв'язок з нею відсутній. Як з'ясувалось ОСОБА_3 це жінка, з якою батько начебто проживав на момент смерті, проте у шлюбі вони не перебували.

ОСОБА_3 проти позову заперечувала, зазначивши, що про наявність у ОСОБА_6 сина не знала, він про нього ніколи не розповідав. Спілкувались вони чи ні, їй не відомо. Разом з тим чула від померлого, що він був одружений в минулому на жінці, яка мала доньок від попереднього шлюбу. 18.04.2018 вона звернулась до суду з позовом про встановлення факту спільного з ОСОБА_6 проживання однією сім'єю та визнання права власності, в якому зазначила ОСОБА_1 відповідачем, проте останній з даним позовом звернувся до суду лише 19.10.2018, тобто більш ніж через пів року після того, як вже знав про існування спору за її позовом. У всякому разі, позивач мав цікавитись життям батька, підтримувати з ним зв'язок, а відсутність цього не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

ОСОБА_5, зазначена позивачем в якості третьої особи, до суду не з'явилась, причини неявки не повідомила, що не є перешкодою для розгляду справи.

Клопотання ОСОБА_1 про допит в якості свідка ОСОБА_7, якому відомі обставини щодо розшуку позивача, за заявою останнього залишено без розгляду.

Суд, заслухавши сторони, дослідивши надані докази дійшов наступного: позивач є спадкоємцем першої черги після ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_6; відповідач - особа, яка у судовому порядку доводить факт проживання з ОСОБА_6 однією сім'єю без реєстрації шлюбу на момент смерті останнього (а.с. 5, 9-12, 51, 52, 62).

На момент смерті ОСОБА_6 був зареєстрований в АДРЕСА_3 (а.с. 8).

Як вбачається з пояснень ОСОБА_1 останні 10-12 років він з батьком не спілкувався. Позивач наполягає, що про смерть батька дізнався більш ніж через пів року після її настання, отже не міг прийняти спадщину у передбачений законом строк. Відповідач заперечує дану обставину, зазначаючи, що позивач, будучи сином, мав би підтримувати зв'язок з батьком та знати про його смерть.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України спадкоємці мають протягом шестимісячного строку після смерті спадкодавця прийняти спадщину шляхом подання відповідної заяви нотаріусу, тоді як позивач такої заяви протягом встановленого законом строку з моменту відкриття спадщини не подав, про що свідчать матеріали спадкової справи (а.с. 60-76).

В силу ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в абз. 6 п. 24 своєї постанови № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Оцінюючи фактичні обставини справи та надані докази у їх сукупності, враховуючи відсутність об'єктивних, непереборних та істотних труднощів для вчинення позивачем дій з прийняття спадщини, суд вважає, що останнім не доведено існування поважних причини пропуску строку для прийняття спадщини. Не є доведеним й факт необізнаності про смерть свого батька протягом шести місяців після її настання, а лише пояснення позивача з цього приводу за відсутності інших доказів не є достатніми для того, щоб вважати даний факт доведеним.

Не можна вважати підставою для задоволення позову й посилання позивача на неналежне виконання нотаріусом своїх обов'язків щодо встановлення кола спадкоємців, так як дії чи бездіяльність нотаріуса не є предметом даного позову.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позов не може бути задоволений.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 80-84, 229, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст.ст. 1220, 1261, 1268-1270, 1272 ЦК України, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1, місце реєстрації: АДРЕСА_1) до ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_2, місце реєстрації: АДРЕСА_2), третя особа: ОСОБА_5 (місце проживання: АДРЕСА_4) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його оголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його оголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 21.01.2019.

Суддя А.Ю. Скотар