16.12.2019 року м. Житомир
Богунський районний суд м. Житомира в складі:
головуючого судді Перекупка І.Г..,
за участю секретаря судового засідання Поліщук К.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Поліського державного підприємства геодезії, картографії та кадастру "Поліськгеодезкартографія" про стягнення компенсації втрати частини грошових доходів та середнього заробітку за час затримки розрахунку, -
Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира від 03.09.2019 року у справі відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням сторін.
Відповідач відзив не подав, про наявність поважних причин, які перешкоджають його подачі, суд не повідомлено, тому відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Від позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі, в якій вона позов підтримала в повному обсязі, проти заочного рішення не заперечувала.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним, причини неявки суду не повідомив, правом подання відзиву не скористався, інших заяв, клопотань, суду не надав.
Частина 1 ст. 280 ЦПК України встановлює, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин, оскільки існує сукупність умов, визначених ст. 280 ЦПК України, за яких суд може ухвалити заочне рішення, враховуючи думку представника позивача, який у заяві вказав, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення, суд визнав можливим провести заочний розгляд справи у відсутність учасників судового процесу на підставі наявних у справі доказів та ухвалити заочне рішення.
У відповідності до ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, за відсутності заперечень відповідача, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов таких висновків.
Судом встановлено, що 04.02.2015 року згідно п. 1 ст. 36 КЗпП України за угодою сторін ОСОБА_1 була звільнена із посади техніка топографа Поліського державного підприємства геодезії, картографії та кадастру «Поліськгеодезкартографія».
Судовим наказом Богунського районного суду м. Житомира № 295/4339/15-ц від 30.04.2015 року стягнуто із Поліського державного підприємства Геодезії, картографії та кадастру ДП «Поліськгеодезкартографія» на користь ОСОБА_1 нараховану, але не виплачену заробітну плату в сумі 8146.49 грн. (вісім тисяч сто сорок шість гривень сорок дев`ять копійок), згідно довідки №26 від 23.02.2015 року про заборгованість по заробітній платі.
Згідно ст. 43 Конституції України право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.
Статтею 115 КЗпП України визначено строки виплати заробітної плати. Згідно частини першої цієї статті заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата.
Згідно до ст. 47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього кодексу.
Відповідно до ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення.
Окрім того, згідно ст. 117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у постанові № 13 від 24.12.1999 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст. 117 КЗпП стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при не проведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності. При визначенні середньої заробітної плати слід виходити з того, що в усіх випадках, коли за чинним законодавством вона зберігається за працівниками підприємств, установ, організацій, це слід робити відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. № 100 (п. 20, 21 постанови Пленуму).
Відповідно до пункту 2 наведеного Порядку у випадку нарахування середнього заробітку за час затримки розрахунку середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи. Якщо і протягом цих місяців працівник не відпрацював жодного робочого дня, середня заробітна плата обчислюється відповідно до останнього абзацу пункту 4 цього Порядку.
Згідно пункту 8 Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.
Зі змісту форми ОК - 5 Індивідуальних відомостей про застраховану особу складеної відносно позивача ОСОБА_1 виданої органами Пенсійного фонду України вбачається, що останніми двома повними місяцями її роботи є грудень 2014 року (заробітна плата становила 1678,08 грн. за 23 відпрацьованих днів) та січень 2015 року (1661,90 грн. за 19 відпрацьований день).
Таким чином, середньоденний заробіток позивача складає 79,52 грн. ( (1661,90 грн. + 1678,08 грн.)/42).
У зв`язку із цим, сума середнього заробітку за час затримки розрахунку за період із 05.02.2015 року по 01.08.2019 року, тривалість якого складає 1638 робочих дні, становить 130 253,76 грн. ( 79,52 грн. х 1638дні).
У випадках порушення встановлених строків виплати заробітної плати працівникові надається право на компенсацію відповідно до Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», за яким компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період, починаючи з дня набрання чинності цим Законом.
Відповідно до п. 2 Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 р. N 159 (із змінами та доповненнями), компенсація громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати (далі - компенсація) проводиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати грошових доходів, нарахованих громадянам за період, починаючи з 1 січня 2001 року.
Сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць ( після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін ( індекс інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100. Індекс споживчих цін для визначення суми компенсації обчислюється шляхом множення місячних індексів споживчих цін за період невиплати грошового доходу. При цьому індекс споживчих цін у місяці, за який виплачується дохід, до розрахунку не включається.
У випадках порушення встановлених строків виплати заробітної плати працівникові надається право на компенсацію відповідно до Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», за яким компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період, починаючи з дня набрання чинності цим Законом.
Таким чином сума компенсації, яка вирахувана шляхом множення заборгованості, яка виникла за період з 05.02.2015 року по 01.08.2019 року на добуток індексів інфляції за вказаний період, що становить 39 613,76 грн.
Розглядаючи справу в межах заявлених позовних вимог, суд приходить до висновку про задоволення позову та стягнення із відповідача на користь позивача середнього заробітку за час затримки розрахунку за період з 05.02.2015 року по 01.08.2019 року у розмірі 130 253,76 грн. та компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку із порушенням термінів їх виплати у розмірі 39 613,76 грн.
Також, відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір у розмірі 1536,80 грн.
Керуючись ст.ст. 47, 83, 116, 117 КЗпП України, ст.ст. 4, 7, 8, 12, 13, 81, 141, 211, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280, 352-354 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до Поліського державного підприємства геодезії, картографії та кадастру "Поліськгеодезкартографія" про стягнення компенсації втрати частини грошових доходів та середнього заробітку за час затримки розрахунку, задовольнити.
Стягнути з Поліського державного підприємства геодезії, картографії та кадастру "Поліськгеодезкартографія" на користь ОСОБА_1 компенсацію втрати частини грошових доходів у зв`язку із порушенням термінів їх виплати у розмірі 39 613,76 грн. та середній заробіток за час затримки розрахунку з дня наступного за днем звільнення за період з 05.02.2015 року по 01.08.2019 року у розмірі 130 253,76 грн. без урахування податків та обов`язкових платежів
Стягнути з Поліського державного підприємства геодезії, картографії та кадастру «Поліськгеодезкартографія» на користь держави судовий збір в розмірі 1536,80 грн.
Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 )

Відповідач: Поліське державне підприємство геодезії, картографії та кадастру "Поліськгеодезкартографія" (10029, м. Житомир, вулиця Монтана, 18, )

Суддя І.Г. Перекупка