"09" жовтня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Астахової О.О.,
при секретарі: Якименко Т.С.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
Позивач звернувся з позовом до суду про стягнення з відповідача ОСОБА_1 заборгованості за не обліковану електричну енергію у розмірі 10 507,84 грн., а також просить стягнути понесені судові витрати по оплаті судового збору у сумі 1921,00 грн.
Обґрунтовуючи тим, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадження діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі».
29.09.2016 року під час перевірки працівниками Київенерго РЕМ «Лівобережний» за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає відповідач, були виявлені порушення Правил користування електричною енергією для населення, а саме: встановлено перемичку, яка шунтує струмові ланцюги обліку (встановлені між фазними та нульовими клемами електролічильника), внаслідок чого спожита електроенергія недовраховується. На підставі виявлених порушень було складено акт про порушення № 048866.
Комісією з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією для населення було проведено розрахунок вартості не облікованої електроенергії відповідно до п. 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної не облікованої енергії, внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, за формулою 2.7. і нарахована сума складає 10 507,84 грн.
Оскільки заборгованість за не обліковану електричну енергію за актом про порушення Правил відповідачем не погашена, зазначене змушує позивача звернутися до суду за захистом своїх прав.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 10 липня 2019 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, розгляд якої проводиться в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Відповідачу був встановлений п`ятнадцятиденний строк з дня вручення вказаної ухвали подати відзив на позовну заяву.
У встановлений судом строк відповідач відзив не подав.
Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, з урахуванням вимог ст.ст. 280-281 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані сторонами докази, приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що відповідно до Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», затвердженого 22 грудня 2017 року, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадження діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом.
Таким чином ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є належним позивачем у справі щодо стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію.
ОСОБА_1 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 та є споживачем послуг з постачання електричної енергії, що здійснює ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», згідно Закону України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення. Дана обставина також не заперечується відповідачем.
26 вересня 2016 року представниками постачальника електричної енергії у присутності відповідача ОСОБА_1 складено Акт про порушення № 048866, в якому зазначено, що проведеною перевіркою встановлено порушення ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 9, 10, 42 Правил користування електричною енергією для населення, а саме: встановлена перемичка, яка шунтує струмові ланцюги обліку (встановлені між фазними та нульовими клемами електролічильника), внаслідок чого спожита електроенергія недовраховується. Від підпису акта ОСОБА_1 відмовився, про що зроблено запис в акті, та підписано акт трьома представниками постачальника електричної енергії.
Як убачається з Додатку до акта про порушення № 048866 від 26.09.2016 року, виявлене порушення було продемонстровано ОСОБА_1 , на що той заперечив свою причетність до зазначеного порушення. Від підпису додатку до акта ОСОБА_1 відмовився, про що зроблено запис в додатку до акта, та підписано додаток до акта трьома представниками постачальника електричної енергії.
Означені порушення усунуті під час складання акту шляхом демонтажу безоблікового підключення, що підтверджується актом про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) від 26.09.2016 року до акту № 048866. Від підпису акта ОСОБА_1 відмовився, про що зроблено запис в акті, та підписано акт трьома представниками постачальника електричної енергії.
Згідно з актом технічної перевірки та схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб у побутового споживача від 26.09.2016 року при проведення технічної перевірки у побутового споживача ОСОБА_1 , особовий рахунок № НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , представниками енергопостачальника в квартирі порушень ПКЕЕН та невідповідностей ПУЕ не виявлено, схеми підключення відповідні.
07 жовтня 2016 року Структурним відокремленим підрозділом «Київські електричні мережі» ПАТ «Київенерго» листом № 030/34-3271 було запропоновано ОСОБА_1 бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів порушень, яка відбудеться 16.11.2016 року о 13.00, на якій буде розглянуто акт про порушення № 048866 від 26.09.2016.
Згідно з протоколом № 2405 від 16.11.2016 року засідання комісії по розгляду акта про порушення № 048866 від 26.09.2016 року, комісією, за участю ОСОБА_1 , встановлено, що споживач за адресою: АДРЕСА_1 , порушив Правила користування електричною енергією, а саме: встановлена перемичка, яка шунтує струмові ланцюги обліку (встановлені між фазними та нульовими клемами електролічильника), внаслідок чого спожита електроенергія недовраховується. Перемички між фазними та нульовими клемами електролічильника виконані мідним проводом перерізом 2,5 мм2. Комісією проведено нарахування згідно з пунктами 3.3 та за формулою 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживання ПКЕЕ (ПКЕЕН) за період з 27.03.2016 року по 26.09.2016 року в сумі 10 507,84 грн. Прокол відповідачем ОСОБА_1 не підписано.
Згідно наданого позивачем розрахунку обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН за актом від 26.09.2016 року № 048866 за рахунком № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , нараховано з 27.03.2016 року по 26.09.2016 року 10 507,84 грн.
На адресу: АДРЕСА_1 позивачем було направлено лист на ім`я відповідача від 18.11.2016 за № 030/34-3721 з повідомленням про порушення ним ПКЕЕН та необхідністю сплатити вартість не облікованої електричної енергії в сумі 10 507,84 грн., а також попереджено, що у разі несплати означеної суми заборгованості, даний спір буде вирішено у судовому порядку.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 27 червня 2017 року у цивільній справі № 755/5731/17 судовий наказ від 19 квітня 2017 року, виданий Дніпровським районним судом міста Києва у цивільній справі за заявою Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості, скасовано. Роз`яснено стягувачу Публічному акціонерному товариства «Київенерго» його право звернутись до суду з тими ж самими вимогами у позовному порядку.
Відмовляючи у задоволенні позову, суд виходить з того, що позивачем не надано належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження вини відповідача у самовільному встановленні перемички, яка шунтує струмові ланцюги обліку (встановлені між фазними та нульовими клемами електролічильника), внаслідок чого спожита електроенергія недовраховується. З матеріалів справи не вбачається факту самовільного втручання саме відповідача в роботу електролічильника та його вини у виникненні заборгованості за не обліковану електроенергію.
Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно з п. 9, 11 Правил користування електричною енергією для населення споживання електричної енергії без засобів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами.
Відповідальність за збереження поквартирних приладів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них несе власник будинку або організації, у віданні якої перебуває будинок.
Згідно зі ст. 3 Закону України «Про електроенергетику», який був чинним на момент виникнення правовідносин, відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Взаємовідносини між громадянами (фізичними особами-споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, в тому числі порядок укладення договорів та порядок розрахунків за спожиту електричну енергію, регулюються відповідно до Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (була чинною на момент виникнення правовідносин). Правила є обов`язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форми власності.
Відповідно до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.
Відповідно до положень ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Статтями ст.ст. 77-80 ЦПК України визначено поняття належності, допустимості, достовірності та достатності доказів.
Оскільки мережа передачі електричної енергії розташована на території загального користування - сходовій клітинці, несанкціоноване підключення до якої було виявлено працівниками позивача, доступ до неї мають будь-які особи. З матеріалів справи не вбачається факту самовільного встановлення перемички, яка шунтує струмові ланцюги обліку (встановлені між фазними та нульовими клемами електролічильника), внаслідок чого спожита електроенергія недовраховується саме відповідача ОСОБА_1 в роботу електролічильника та його вини у виникненні заборгованості за не обліковану електроенергію.
Крім того, пунктом 3 Правил користування електричною енергією для населення визначено, що споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки.
Позивач зазначає, що заборгованість ОСОБА_1 за необліковану електроенергію нарахована згідно з пунктом № 3.5 та за формулою №2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ (ПКЕЕН). За даними протоколу № 2405 від 16.11.2016 року засідання комісії по розгляду акта про порушення № 048866 від 26.09.2016 року нарахування заборгованості за необліковану електроенергію проведено за період з 27.03.2016 року по 26.09.2016 року в сумі 10 507,84 грн.
При цьому, розрахунку такої заборгованості позивачем не надано, у матеріалах справи не міститься.
У відповідності до п. 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживання ПКЕЕ (ПКЕЕН), у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 цієї Методики, та за наявності Договору величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії визначається за формулою, вказаною у цій методиці та здійсненою позивачем. Однак, в матеріалах справи відсутній договір з ОСОБА_1 про надання послуг. Формула для розрахунку за відсутності договору, передбачена п. 2.6 Методики.
За ч.ч. 1, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
В порушення вимог ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, позивач не довів перед судом належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами підстави, на які він посилається в обґрунтування заявлених ним вимог.
Позивачем не надано належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження вини відповідача у самовільному встановленні перемички, яка шунтує струмові ланцюги обліку (встановлені між фазними та нульовими клемами електролічильника), внаслідок чого спожита електроенергія недовраховується. А також, що самовільне встановлення перемички виконано відповідачем з метою безоблікового споживання електроенергії.
З огляду на означене, розглядаючи справу виходячи з диспозитивності цивільного судочинства на підставі ст. 13 ЦПК України, оцінюючи належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному і повному з`ясуванні обставин справи, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судовий збір сплачений позивачем при зверненні з позовом до суду не відшкодовується.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 2-5, 11-13, 76-81, 141, 258, 259, 263, 265, 268, 280-284,289, 352, 354 ЦПК України, ст. ст. 15, 16, 1166 ЦК України, Законом України «Про електроенергетику» (у частині чинності в часі), Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (у частині чинності в часі), суд, -
Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити рішення суду до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя О.О. Астахова