_________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/3048/19
Провадження № 2/520/2573/19
УХВАЛА

15.02.2019 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Одеського національного університету імені І.І.Мечникова про виплату вихідної допомоги при звільненні,

В С Т А Н О В И В:

12 лютого 2019 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Одеського національного університету імені І.І.Мечникова про виплату вихідної допомоги при звільненні, в якій позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь грошові кошти в рахунок вихідної допомоги при звільненні в розмірі 3723 гривні.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Калініченко Л.В.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення зв'язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення. Оригінал такої квитанції додається до всіх позовних заяв, апеляційних та касаційних скарг, інших судових документів, що направляються до судової інстанції.

Відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р., за подання фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2019 року з 01 січня встановлений у розмірі 1921 гривня.

Отже, судовий збір:

- за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 768 гривень 40 копійок та не більше 9605 гривень 00 копійок.

Пунктом 3 ч.3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зокрема зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Позивачем у позові не визначено ціну позову. однак з заявлених вимог вбачається, що така дорівнює сумі 3723 гривні 00 копійок.

Отже, за подання відповідного позову, до сплати підлягає судовий збір в сумі 768 гривень 40 копійок.

Позивачем надано до суду квитанцію на підтвердження сплати судового збору в сумі 145 гривень 00 копійок, тобто не в повному обсязі, а також одночасно заявлено вимогу зменшення або відстрочення суми судового збору, оскільки він є малозабезпеченою особою.

Зазначаємо, що порядок звернення до суду за судовим захистом регулюється нормами ЦПК України. Заявник має отримуватись цих норм процесуального закону.

Перелік підстав для звільнення від сплати судового збору та пільг щодо його сплати визначено статтями 3, 5 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон).

Відповідно до частини 3 статті 3 ЦПК України провадження у цивільних правах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Оскільки спеціальним законом, який визначає підстави для звільнення від сплати судового збору та пільги щодо його сплати є Закон України «Про судовий збір», то саме цей Закон підлягає застосуванню.

Також ч.1 ст.136 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Таким чином, підставою для відстрочення/розстрочення або звільнення від належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи є наявність вищевказаних умов встановлених статтею 8 Закону України «Про судовий збір».

Позивачем до суду не надано жодних доказів на підтвердження існування вищевказаних умов, які є підставами для відстрочення сплати судового збору, а саме, що: розмір судового збору в сумі 768 гривень 40 копійок перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; позивач є військовослужбовцем; має дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, та батько дитини ухиляється від сплати аліментів; є одиноким батьком, який має дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; є членом малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї.

Суд також зазначає, що як роз'яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних та кримінальних справ в п. 29 Постанови Пленуму «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 82 ЦПК України (станом на цей час ст.. 136 ЦПК України) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Сторона повинна навести обставини, що підтверджують її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні докази щодо неможливості сплати судового збору. Такими доказами можуть бути належні документи про рівень доходу позивача з державної податкової інспекції та з місць роботи; довідка з пенсійного фонду, тощо.

Позивач посилаючись на скрутне матеріальне становище посилається на те, що на цей час не працює, що підтверджується довідкою Одеського національного університету імені І.І. Мечникова за №3093-18 від 03.12.2018 року про припинення трудового договору.

Однак суд зазначає, що вказаний наказ не є підтвердженням, що позивач не працює на цей час та не отримує жодних доходів.

Крім того, як вже зазначалось, позивачем не надано доказів на підтвердження того, що позивач не має можливості та перешкоди для сплати суми судового збору, а також доказів, що розмір судового збору який підлягає до сплати перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Також, позивачем не надано до суду довідку з державної податкової інспекції за минулий рік, що позивач не отримував будь-яких інших доходів.

На підставі встановленого, у зв'язку з відсутністю належних доказів на підтвердження незадовільного (скрутного) матеріального становища позивача, суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимоги позивача про звільнення або відстрочення сплати судового збору.

Враховуючи вищевикладене, за вказаним позовом, позивачеві підлягає сплаті судовий збір за вимогу майнового характеру в сумі 768 гривень 40 копійок.

Згідно ч.ч.2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Позивачем надано копії документів, які не засвідчені належним чином та не зазначено про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Крім того в порушення вимог ст. 175 ЦПК України, позивачами: не зазначено інформацію про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви; не надано до позову попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи.

Положеннями п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено,що позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Водночас згідно змісту позову вказану імперативну вимогу законодавства позивачем не виконано.

З урахуванням вищевикладеного, позивачеві за необхідно виправити недоліки поданої заяви, а саме:

- надати до суду документ на підтвердження доплати суми судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, який, з урахуванням вже сплаченої суми судового збору, підлягає доплаті в сумі 623 гривні 40 копійок (768,40-145,00=623,40);

- судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме: отримувач коштів: УК у м. Одесі (Київський р-н); код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 38016923; банк отримувача: УК у м. Одесі, код банку отримувача: (МФО) 828011, рахунок отримувача: 0005, код класифікації доходів бюджету: 22030001, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа).

- у разі сплати суми судового збору, надати до позову попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи;

- зазначити інформацію про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви;

- засвідчити належним чином надані до суду копії письмових доказів;

- надати підтвердження позивачів про те, що ними не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- у разі надання додаткових документів до позовної заяви, у відповідності до ч.1 ст. 177 ЦПК України, надати до суду їх копії у відповідності до кількості відповідачів та третіх осіб по справі.

Частинами 1, 2 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки встановлено не відповідність позовної заяви вимогам ст. 175, 176, 177 ЦПК України, суддя вважає, що позовна заява ОСОБА_1 до Одеського національного університету імені І.І.Мечникова про виплату вихідної допомоги при звільненні, підлягає залишенню без руху та слід надати позивачеві строк для усунення вказаних недоліків поданої заяви, терміном в п'ять днів з дня отримання копії ухвали, та роз'яснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Керуючись ст. 136, 175-177, 185 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення або звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Одеського національного університету імені І.І.Мечникова про виплату вихідної допомоги при звільненні - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків поданої заяви - п'ять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз'яснити позивачеві, що у разі виконання недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Калініченко Л. В.