Справа № 216/1305/18
Провадження 2/216/1722/19

Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

07 лютого 2019 року Центрально-Міський районний суд міста ОСОБА_1 в Дніпропетровській області у складі:

головуючого - судді Бутенко М.В.,

за участі секретаря судового засідання Морозової Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі приміщення Центрально-Міського районного суду м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_2, який діє в інтересах ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 районної у місті ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

С У Т Ь С П О Р У:

ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 районної у місті ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позов, з урахуванням уточнень, на задоволенні якого наполягала позивач, обґрунтований тим, що 23 вересня 2011 року померла її мати ОСОБА_7. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді нерухомого майна. Позивач зазначає, що у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини не подавала у зв'язку з тим, що протягом тривалого часу перебувала на заробітках за кордоном. Повернувшись в Україну, позивач звернулася до нотаріуса з приводу оформлення спадщини після смерті матері, але нотаріус своєю постановою відмовив їй у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_7, оскільки вона пропустила шестимісячний строк для звернення в нотаріальну контору та для вирішення даного питання рекомендовано звернутися до суду. Тому, позивач просить визначити за нею додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої 23 вересня 2011 року ОСОБА_7

В судове засідання позивач не з'явилася, скерувала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила задовольнити позов.

Представник позивача в судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, наполягав на їх задоволенні.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з'явився, надав суду заяву, в якій зазначив, що не заперечує щодо задоволення позовних вимог.

Відповідач ОСОБА_5 в судове засідання не з'явилася, про день та час розгляду справи була повідомлена належним чином, про що в матеріалах справи мається рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, про причини своєї неявки суд не повідомила.

Представник відповідача - ОСОБА_6 районної у місті ради ОСОБА_8 в судове засідання не з'явилася, скерував до суду клопотання про розгляд справи за її відсутності, не заперечувала щодо задоволення позовних вимог

У зв'язку з неявкою сторін фіксація судового процесу технічними засобами не здійснювалася.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Оскільки відповідачем та представником відповідача подано заяву про розгляд справи без їх участі, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вирішив розглянути справу за наявними матеріалами.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши докази, надані сторонами на виконання вимог ст.ст. 80, 81 ЦПК України, і які сторони вважають достатніми для обґрунтування своїх позовних вимог, та, з'ясувавши фактичні обставини справи, приходить до висновку про необхідність задоволення позову ОСОБА_3 з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_3, народилася 09 березня 1953 року в селі Росолівці Красилівського району Хмельницької області. Згідно свідоцтва про народження в графі мати зазначена "ОСОБА_9 (а.с. 21). Згідно свідоцтва про шлюб, вданого Лагодинецькою сільською радою Красилівського району від 03 липня 1976 року ОСОБА_10 уклала шлюб з ОСОБА_11. Після укладення шлюбу їй присвоєне прізвище "Назарук" (а.с. 62).

При реєстрації шлюбу, мати змінила прізвище «Іванчик» на прізвище «ОСОБА_4, що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя ( а.с. 65).

За життя ОСОБА_7 на підставі розпорядження Красилівської райдержадміністрації від 18.06.2007 р. за № 346/2007-р набула у приватну власність земельну ділянку площею 2,8094 га на території Росоловецької сільської ради Красилівського району Хмельницької області (а.с. 22).

Після смерті останньої відкрилась спадщина на дану земельну ділянку.

Заповіт померлою ОСОБА_7 на випадок своєї смерті на належне їй майно не посвідчувався.

ОСОБА_3 є спадкоємицею першої черги за законом, після смерті ОСОБА_7, яка є її рідною матір'ю.

15 лютого 2018 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області ОСОБА_12 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла 23 вересня 2011 року.

Однак, 15.02.2018 року приватним нотаріусом, ОСОБА_12 позивачу було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії та рекомендовано звернутись до суду з позовом для продовження терміну для прийняття спадщини за законом, оскільки вона пропустила встановлений статтею 1270 ЦК України 6-ти місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.19).

Як встановлено в судовому засіданні, після похорону матері позивач поїхала до республіки Італія в місто Болонья на заробітки, а тому не могла звернутися із заявою в нотаріальну контору за місцем знаходження майна про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Встановивши, що строк для прийняття спадщини за законом пропущено ОСОБА_3 у зв'язку із тривалим перебуванням за межами України та неможливістю звернутись в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, що свідчить про поважність причин пропуску цього строку, суд дійшов обґрунтованого висновку про можливість визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Тому суд, оцінюючи в сукупності здобуті докази, а також за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні обставин справи, прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення, оскільки вважає поважними причини, що не дали змогу прийняти позивачу ОСОБА_3 спадщину.

На підставі наведеного, ст.ст.1220, 1221, 1258, 1263, 1270, 1272 ЦК України та керуючись ст.258, ст.259, ст.263, ст.265, ч.1 ст.268, 273 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2, який діє в інтересах ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 районної у місті ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер - НОМЕР_1, уродженці ІНФОРМАЦІЯ_3, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті рідної матері - ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла 23 вересня 2011 року в м. Кривому Розі Дніпропетровської області - терміном на три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду через Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

відомості про сторін:

позивач - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНН НОМЕР_1, яка зареєстрована та мешкає: АДРЕСА_1;

відповідач - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4, ІНН НОМЕР_2, який зареєстрований та мешкає: м. Кривий Ріг, вул. Вишнева, буд. 35;

відповідач - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_5, ІНН НОМЕР_3, яка мешкає за адресою: 25019 Кіровоградська область, місто Кропивницький, вул. Шкільна, буд. 17 А;

відповідач ОСОБА_6 районна в місті ОСОБА_1 рада, місце знаходження за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Свято-Миколаївська, буд. 27.

Головуючий суддя М.В. Бутенко