У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 лютого 2019 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бондаренко О. В. оглянувши заяву ОСОБА_1, про скасування судового наказу у справі № 357/14280/18,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду з даною заявою 12.02.2019 року, в якій просить скасувати судовий наказ №357/14280/18 від 08.01.2019 року у справі за заявою ПАТ «Київоблгаз» про стягнення з нього заборгованості за газ в сумі 2347,84 грн. та судові витрати в розмірі 176,20 грн., мотивуючи тим, що сума вказана у судовому наказі не відповідає сумам які вказані в квитанціях, крім того борг у сумі 1552,24 грн. був сплачений 05.12.2018 року, що підтверджується копіями квитанцій.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом пятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) імя (прізвище, імя та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються: документ, що підтверджує сплату судового збору, документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником, клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Відповідно до п.п.42 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання заяви про скасування судового наказу сплачується судовий збір в розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 96,05 грн..

Встановлено, що заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам встановленим ст. 170 ЦПК України, оскільки до заяви не додано квитанцію про сплату судового збору, копію наказу, що оспорюється, не зазначено повне найменування або імя заявника і боржника, їх місцезнаходження або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника, за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб та докази про отримання чи неотримання судового наказу, та в разі пропуску строку (наказ від 08.01.2019 року отриманий боржником 24.01.2019 року, а із заявою звернувся 12.02.2019 року, тобто з пропуском зазначеного вище строку) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого ч. 1 ст. 170 ЦПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Отже, суд вважає за можливе заяву ОСОБА_1, про скасування судового наказу у справі № 357/14280/18, повернути заявнику без розгляду.

Керуючись ст. 170, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1, про скасування судового наказу у справі № 357/14280/18, повернути заявнику без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвала складена 15.02.2019 року.

СуддяОСОБА_2