РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 643/8089/18

Провадження № 2/643/751/19

14.02.2019 Московський районний суд м.Харкова у складі: головуючого судді Букреєвої І.А., при секретарі Саілян Д.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення порядку користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з позовом про визначення порядку користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що йому належить 1/3 частка квартири за адресою: м.Харків, вул. Руслана Плоходька / ОСОБА_3/, 13, кв. 88. ОСОБА_2 згідно свідоцтва про право власності на житло від 31.05.2007 р. належить 1/3 частки квартири, а також він вважається таким, що прийняв спадщину після смерті батька - ОСОБА_4, 1/9 частку вищевказаної квартири, та після смерті матері ОСОБА_5 - 2/9 частки .У звязку з тим, що виникають конфлікти , просить встановити порядок користування спільною власністю та виділити йому в користування кімнату житловою площею 17,4 кв. м, а також балкон розміром 3,2 кв. м, який має вхід з цієї кімнати, залишити в користуванні відповідача ОСОБА_2 кімнати розміром 17,4 кв.м та 10,5 кв. м; місця загального користування - кухню розміром 5,4 кв. м, вбиральню - 1,2 кв. м, ванну кімнату розміром 2,1 кв. м, коридор - 6,8 кв. м, вбудовану шафу - 0,8 кв. м - залишити у спільному користуванні власників.

Позивач ОСОБА_1 та представник позивача звернувся до суду з заявою про розгляд справи у їх відсутність.

Відповідач в судове засідання не з*явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений судом належним чином, про причини неявки суд не повідомив . Зі згоди позивача , представника позивача. суд ухвалює заочне рішення відповідно до вимог ст. 224 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено у судовому засіданні, сторонам на праві спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_1 .

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 31.05.2007 р., реєстраційний № 5-07-282160, виданого Відділом приватизації житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Виконкому Харківської міської ради, квартира АДРЕСА_2 / зараз це вул. ОСОБА_6 / належала на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2, ОСОБА_5 , ОСОБА_4 ( а.с. 8 ).

Відповідно до ст. 370 ЦК України вважається, що частки кожного з співвласників у спільній сумісній власності є рівними, таким чином, кожному з вище перелічених співвласників належало по 1/3 частині квартири № 88 по вул. Ейдемана Роберта / ОСОБА_6 /, 13 в м.Харкові.

Після смерті ОСОБА_4 , який помер 27.09.2013 р. ( копія свідоцтва про смерть на а.с. 14 ) та ОСОБА_5 , яка померла 29.04.2016 р. /копія свідоцтва про смерть на а.с.15 /, позивачу ОСОБА_1 було видано свідоцтво про право на спадщину за законом від 19.01.2017 р. на 2/9 частки вищевказаної квартири. Відповідач ОСОБА_2 свої права на спадщину не оформив, але відповідно до ст. 1268 ЦК України вважається таким, що прийняв спадщину; у вищевказаному свідоцтві вказано - свідоцтво про право на спадщину на 2/9 частки ще не видано. Право власності було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, про що свідчить Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ( а.с. 13 ) .

Таким чином, з урахуванням спадку після батька - ОСОБА_4 - 1/9 частки квартири і спадку після матері - ОСОБА_7 позивачу належить 1/3 частка квартири за адресою: м.Харків, вул. Руслана Плоходька / ОСОБА_3/, 13, кв. 88 та 2/3 частки відповідачу.

Квартира № 88 по вул. Руслана Плоходька / ОСОБА_3 /, 13 в м.Харкові складається з 3-х кімнат житловою площею 45,3 кв. м, у тому числі 1- кімната - 17,4 кв. м, 2-а кімната - 17,4 кв. м, 3-я кімната - 10,5 кв. м.; всі кімнати ізольовані; квартира має кухню площею 5,4 кв. м, вбиральню - 1,2 кв. м, ванну кімнату площею 2, 1 кв. м, коридор - 6,8 кв. м, вбудовану шафу - 0,8 кв.м; також квартира обладнана балконом розміром 3,2 кв.м; загальна площа квартири - 62,6 кв. м у відповідності до технічного паспорту ( а.с. 9-10 .)

В квартирі зареєстрований відповідач - ОСОБА_2

Згідно ст. 358 ч. 2 ЦК України співвласники права спільної часткової власності можуть домовитися про порядок користування майном. За ч. З цієї ж статті кожен із співвласників має право на надання йому в користування тієї частини спільного майна, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Ця стаття свідчить про те, що первинне значення у врегулюванні відносин між співвласниками має домовленість. Очевидним є те, що рішення суду не може підмінити собою їх домовленість. Водночас, при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможливлює добровільне встановлення порядку користування спільним майном між співвласниками, такий порядок користування може встановити суд.

Визначення порядку користування спільною частковою власністю без її поділу в натурі не припиняє право спільної часткової власності співвласників. Установлення співвласниками порядку користування будинком з виділенням конкретних приміщень в натурі не припиняє право спільної часткової власності, тому що такі частини не перетворюються в обєкт самостійної власності кожного з них.

При встановленні порядку користування житловим приміщенням кожному зі співвласників передається в користування конкретна частина приміщення з урахуванням його частки в праві спільної власності на майно. Разом із тим, виділені в користування приміщення можуть бути і неізольовані, і не завжди точно відповідати належним співвласникам часткам, оскільки встановлення порядку користування майном не припиняє право спільної часткової власності на це майно, а відповідно, не порушує прав співвласників / правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду України у справі № 6- 1500 цс15 від 17.02.2016 р.

З урахуванням належності позивачу на праві власності 1/3 частини в спірній квартирі, житлова площа якої складає 45,3 кв. м, на його частку припадає 15,1 кв. м житлової площі.

Аналізуючи матеріали справи, технічні характеристики та, враховуючи порядок користування квартирою, який склався між сторонами, суд приходить до висновку про доцільність визначення порядку користування спірною квартирою відповідно до порядку, запропонованого позивачами в судовому засіданні.

Зазначений варіант визначення порядку користування спірною квартирою є єдиним для вирішення спору та враховує баланс інтересів кожного із співвласників.

Приймаючи до уваги вищенаведене та керуючись ст.ст.317, 319, 321, 356, 358, 372 ЦК України, ст.155 ЖК України, ст.ст. 2, 12, 83, 258, 259, 263-268 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Встановити порядок користування квартирою № 88 по вул. Руслана Плоходька, 13 у місті Харкові наступним чином.

Виділити ОСОБА_1 в користування кімнату житловою площею 17,4 кв. м, а також балкон розміром 3,2 кв. м, який має вхід з цієї кімнати, залишити в користуванні відповідача ОСОБА_2 кімнати розміром 17,4 кв.м та 10,5 кв. м; місця загального користування - кухню розміром 5,4 кв. м, вбиральню - 1,2 кв. м, ванну кімнату розміром 2,1 кв. м, коридор - 6,8 кв. м, вбудовану шафу - 0,8 кв. м - залишити у спільному користуванні власників.

Рішення може бути оскаржене позивачами до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Роз'яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб'єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя