печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

"26" грудня 2019 р. Печерський районний суд м. Києва

головуючого судді Бусик О.Л.

при секретарі судових засідань Диба І.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову в рамках цивільної справи за позовом ОСОБА_2 , в інтересах якого діє ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вказаним вище позовом.

Одночасно з поданням позовної заяви представником позивача подано до суду заяву про забезпечення позову, в якій вона просить суд забезпечити позов шляхом накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Заява мотивована тим, що предметом позову у цій справі є визнання Ѕ частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю подружжя, а тому, з метою забезпечення виконання рішення у справі та уникнення відчуження спірного майна третім особам просить суд накласти арешт на вищезазначений об`єкт нерухомості до вирішення питання по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, сторони в судове засідання не викликались.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно із ч. 3 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

З представлених суду матеріалів вбачається, що позивач одночасно з поданням до суду позовної заяви подав заяву про забезпечення позову.

Окрім того, згідно з ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Таким чином, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Крім того, відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного суду України Постанова № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» вирішуючи питання щодо застосування певного виду забезпечення позову, суди повинні виходити з того, що перелік видів такого забезпечення не є вичерпним, тому за наявності відповідного клопотання можуть бути застосовані й інші його види, але з урахуванням обмежень, установлених ч. 4 зазначеної статті.

Відповідно до позовних вимог, позивач просить суд визнати Ѕ частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю подружжя.

З поданої заяви вбачається, що у ній належним чином не мотивовано те, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду та не надано доказів на підтвердження того, що відповідача міють намір здійснити відчуження належного їм майна.

Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про забезпечення поданого цивільного позову.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 149 - 153, 353-355 ЦПК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 р. за № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову в рамках цивільної справи за позовом ОСОБА_2 , в інтересах якого діє ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя- відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва.

Суддя О.Л. Бусик