У Х В А Л А

23 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 523/12634/15-ц

провадження № 61-22509 ск 19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сімоненко В. М. розглянув касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт Плюс», як особи, яка не брала участі у справі на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 15 листопада 2015 року та постанову Одеського апеляційного суду від 20 вересня 2019 року в справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

В С Т А Н О В И В :

09 грудня 2019 року ТОВ «Укрдебт Плюс» через свого представника Пивоварова В. І. подало до Верховного Суду з касаційну скаргу на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 15 листопада 2015 року та постанову Одеського апеляційного суду від 20 вересня 2019 року з пропуском строку на касаційне оскарження.

Заявник просить поновити строк на касаційне оскарження, посилаючись на те, що копію оскаржуваної постанови апеляційного суду від 20 вересня 2019 року не отримував, оскільки лише 15 листопада 2019 року між ТОВ «Укрдебт Плюс»(покупець) та ПАТ «Дельта Банк» (продавець)було укладено договір купівлі - продажу прав вимоги.

Вказує, що ТОВ «Укрдебт Плюс» участі у суді першої та апеляційної інстанції не приймало, право кредитора набуло 15 листопада 2019 року, про зміст постанови апеляційного суду від 20 вересня 2019 року дізналось з Єдиного державного реєстру судових рішень лише 20 листопада 2019 року.

Згідно із частинами першою, другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Одеським апеляційним судом ухвалено постанову 20 вересня 2019 року за відсутності учасників справи ( були належно повідомленні, в судове засідання не з`явились),повний текст постанови був виготовлений в той же день, та оприлюднено судом 23 вересня 2019 року, тому останній день строку на касаційне оскарження рішення апеляційного суду припадав на 23 жовтня 2019 року.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Скаржником не надано належних доказів поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, що перешкоджає суду вирішити питання про відкриття провадження у справі.

У справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сама концепція «поважних причин» не є чіткою, тому для національних судів ще важливішим було вказати причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

Отже, позивачу необхідно надати належні та допустимі докази на підтвердження поважності причин для поновлення строку на касаційне оскарження, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Однак, подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду, а отже, питання про відкриття касаційного провадження не може бути вирішене, оскільки особа, яка подала касаційну скаргу належним чином не завірила надані копії документів.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 62 ЦПК України визначено вимоги до документів, що підтверджують повноваження представників. Повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю юридичної особи.

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Цією самою статтею визначено, що відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Представник позивача є адвокатом (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії ЗП № 001849 від 05 листопада 2018 року) і на нього поширюється дія Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» від 05 листопада 2012 року № 5076-VI.

Відповідно до ч. 9 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема посвідчувати копії документів у справах, які він веде, крім випадків, якщо законом установлено інший обов`язковий спосіб посвідчення копій документів.

Під час перевірки копій документів, що підтверджує повноваження представника необхідно враховувати Правила засвідчення копій документів, визначені Національним стандартом України «Державна уніфікована система документації», уніфікованою системою організаційно-розпорядчої документації, також вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003», затверджені наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 ороку № 55, Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції України від 18 червня 2015 року № 1000/5, інструкції з діловодства в окремих органах державної влади (місцевого самоврядування) та інші нормативно-правові акти.

Серед іншого, відповідно до пункту 8 розділу 10 зазначених Правил копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку.

Напис про засвідчення копії складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії.

Напис про засвідчення копії скріплюється відбитком печатки відповідного структурного підрозділу установи або печатки «Для копій».

У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчуються відбитком печатки установи.

На лицьовому боці у верхньому правому куті першого аркуша документа проставляється відмітка «Копія».

Таким чином, скаржнику необхідно надати до Верховного Суду копії документів долучених до касаційної скарги, завіренні відповідно до чинного законодавства.

Крім цього, скаржник не сплатив судовий збір за подання касаційної скарги.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на момент подачі позову) у разі подання до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору, що підлягає сплаті 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» установлено що з 1 січня 2015 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 1 218 грн.

Предметом позову є майнова вимога, а саме звернення стягнення на предмет іпотеки.

Зі змісту касаційної скарги та оскаржуваних судових рішень не вбачається вартість нерухомого майна, тому скаржнику необхідно надати копію позовної заяви із зазначенням ціни позову майнової вимоги (звернення стягнення на предмет іпотеки), розрахувати та сплатити судовий збір за ставкою, що підлягала сплаті при поданні позову, виходячи з вартості нерухомого майна у відповідності до Закону України «Про судовий збір» та статті 176 ЦПК України.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перерахувати або внести до УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: UA7026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору у встановленому чинним законодавством розмірі необхідно надати суду відповідний документ із відміткою про зарахування.

Відповідно до статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Отже, якщо ТОВ «Укрдебт -Плюс» вважає себе правонаступником ПАТ «Дельта Банк», про що наддасть відповідні завірені документи на підтвердження даної обставини то для нього строк оскарження постанови апеляційного суду починає сплив у відповідності до статті 390 ЦПК України. За таких умов скаржнику необхідно надати докази пропуску процесуального строку у відповідності до цієї статті.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 55, 62,185, 392, 393 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Визнати неповажними зазначені Товариством з обмеженою відповідальністю «Укрдебт Плюс»підстави для поновлення строку на касаційне оскарження.

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт Плюс», як особи яка не брала участі у справі, залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю «Укрдебт Плюс», що у випадку невиконання вимог ч.3 ст. 393 ЦПК України у відкритті касаційного провадження може бути відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Сімоненко