ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2961/17
провадження № 2/753/1877/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" грудня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О.,

секретар судового засідання Москаленко А.П.,

учасники справи:

позивачі (відповідачі за зустрічним позовом) - 1. ОСОБА_1 , 2. ОСОБА_2 , 3. ОСОБА_3 ,

представник позивачів - ОСОБА_4 ,

відповідач (позивач за зустрічним позовом) - ОСОБА_5 ,

представник відповідача - ОСОБА_6 ,

третя особа - орган опіки та піклування Печерської районної у м. Києві державної адміністрації,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про усунення перешкод у вихованні та спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні дитини, зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення часу та місця спілкування з дитиною,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2017 р. ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (далі по тексту - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , позивачі) звернулися до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_5 (далі по тексту - ОСОБА_5 , відповідач) про усунення перешкод у вихованні та спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні дитини.

Позов обґрунтований такими обставинами. ОСОБА_7 є матір`ю малолітнього ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а її батьки - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , відповідно, дідом та бабою хлопчика. 29.09.2014 суд ухвалив рішення про розірвання шлюбу між ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , після чого останній став чинити позивачам перешкоди у спілкуванні з дитиною.

У липні 2018 р. ОСОБА_5 в інтересах малолітнього ОСОБА_8 пред`явив до ОСОБА_7 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зустрічний позов про визначення часу та місця спілкування з дитиною, який обґрунтував, зокрема, тим, що ОСОБА_7 сама ухиляється від особистого спілкування з сином, а її батьки мешкають у ОСОБА_9 і з онуком бачились і бачаться дуже рідко.

Справа розглядається в порядку загального позовного провадження та знаходиться на стадії розгляду по суті.

За результатами вивчення матеріалів справи та заслуховування думки її учасників суд встановив підстави для залишення первісного та зустрічного позовів без розгляду.

Так, відповідно до положень статті 19 Сімейного кодексу України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Незважаючи на тривалий строк перебування справи в провадженні суду, в матеріалах справи відсутній письмовий висновок органу опіки та піклування щодо розв`язання спору.

19.03.2018 в судовому засіданні з`ясувалося, що з 2017 р. ОСОБА_5 з дитиною мешкають не за місцем реєстрації, а в іншому житлі за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим суд постановив ухвалу про залучення до участі у справі органу опіки та піклування Печерської районної у м. Києві державної адміністрації.

Одночасно суд зобов`язав представника позивачів направити до органу опіки та піклуваннякопію позовної заяви з додатками та відклав розгляд справи на 11.09.2019.

03.04.2019 представник позивачів надав квитанцію на підтвердження направлення третій особі копії позовної заяви.

Водночас 19.08.2019 від органу опіки та піклування Печерської районної у м. Києві державної адміністрації надійшов лист, з якого вбачається, що копії позовної заяви та усіх необхідних додатків на його адресу не надійшли, у зв`язку з чим немає можливості розглянути питання на засіданні комісії з питань захисту прав дитини.

В судовому засіданні 11.09.2019, в яке представник позивачів не з`явився без повідомлення причин неявки, суд постановив протокольну ухвалу про зобов`язання сторін у 14-денний термін звернутися до органу опіки та піклування із заявами про призначення розгляду питання, яке є предметом первісного та зустрічного позовів.

Зміст ухвали був доведений до відома представника позивачів письмово з попередженням про те, що у випадку невиконання вимог суду позов може бути залишений без розгляду.

Рекомендований лист суду представник позивачів отримав, проте вимоги ухвали не виконав.

Сторона відповідача так само не надала доказів відповідного звернення до органу опіки та піклування.

За загальним правилом, встановленим статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до положень статті 76 цього Кодексу доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно статті 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Аналізуючи наведені норми процесуального закону в сукупності з положеннями статті 19 Сімейного кодексу України суд дійшов висновку, що у справі даної категорії висновок органу опіки та піклуванняє обов`язковим письмовим доказом, відсутність якого позбавляє суд можливості прийняти законне та обґрунтоване рішення.

Слід також зазначити, що в матеріалах справи немає будь-яких інших доказів, які б свідчили про бажання і можливість позивачів брати участь у вихованні дитини.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 ЦПК України).

Зміст та форма цивільного судочинства повинні відповідати загальним засадам цивільного судочинства, серед яких є такі засади як розумність строків та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до положень пункту 9 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору.

Отже, зважаючи на встановлені обставини та вищенаведені положення матеріального та процесуального закону, первісний та зустрічний позов підлягають залишенню без розгляду.

Керуючись пунктом 9 частини 1 статті 257 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про усунення перешкод у вихованні та спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні дитини та зустрічний позов ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення часу та місця спілкування з дитиною залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно з підпунктом 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Розділу XIII ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: