Постанова

Іменем України

22 травня 2019 року

м. Київ

справа № 638/20532/13-ц

провадження № 61-3725св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Черняк Ю. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник позивача - ОСОБА_2 ,

відповідачі: товариство з обмеженою відповідальністю «Крєпость-Консалтинг», приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Самощенко Олена Анатоліївна,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: публічне акціонерне товариство «ОТП Банк», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

представник ОСОБА_4 - ОСОБА_5 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційні скарги представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 і представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 11 серпня 2017 року у складі судді Руднєвої О. О. та постанову Харківського апеляційного суду від 09 січня 2019 року у складі колегії суддів: Пилипчук Н. П., Кругової С. С., Маміної О. В.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2013 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Крєпость-Консалтинг» (далі - ТОВ «Крєпость-Консалтинг»), приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Самощенко О. А., треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: публічне акціонерне товариство «ОТП Банк» (далі - ПАТ «ОТП Банк»), ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання незаконним і скасування протоколу загальних зборів учасників товариства, визнання невиконання обов`язків в. о. генерального директора товариства і не перебування у трудових відносинах.

Позовна заява мотивована тим, що 20 грудня 2007 року між нею та ОСОБА_3 було укладено договір купівлі-продажу нерухомого майна, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Самощенко О. А., за умовами якого вона продала, а ОСОБА_3 придбала житловий будинок по АДРЕСА_1 .

Цього ж дня, 20 грудня 2007 року, між закритим акціонерним товариством «ОТП Банк» (далі - ЗАТ «ОТП Бнак»), правонаступником якого є ПАТ «ОТП Банк», від імені якого на підставі довіреності від 26 вересня 2007 року діяло ТОВ «Крєпость-Консалтинг», та ОСОБА_3 було укладено договір іпотеки, за умовами якого остання з метою забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором від 20 грудня 2007 року, укладеним між ЗАТ «ОТП Банк» і ОСОБА_3 , передала в іпотеку банку житловий будинок по АДРЕСА_1 .

Договір іпотеки від імені ТОВ «Крєпость-Консалтинг» був підписаний нею в якості виконуючої обов`язки генерального директора цього товариства. Повноваження на укладення договору іпотеки від імені ТОВ «Крєпость-Консалтинг» були наданій їй рішенням загальних зборів товариства, оформлених протоколом від 18 грудня 2007 року № 3.

Вказувала, що у трудових відносинах із ТОВ «Крєпость-Консалтинг» вона ніколи не перебувала, при цьому, вважала, що у випадку не укладення цього договору банк не надасть ОСОБА_3 кредитні кошти, а остання, як наслідок, не розрахується з нею за придбаний житловий будинок по АДРЕСА_1 . Крім того, рішенням Харківського обласного постійно діючого третейського суду від 13 серпня 2012 року, яким затверджено мирову угоду, укладену 10 серпня 2012 року між ОСОБА_5 , ТОВ «Крєпость-Консалтинг», ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та нею, встановлено, що протокол загальних зборів учасників ТОВ «Крєпость-Консалтинг» від 18 грудня 2007 року № 3 суперечить вимогам закону та статуту товариства.

На підставі вказаного, ОСОБА_1 просила суд визнати незаконним і скасувати протокол загальних зборів учасників ТОВ «Крєпость-Консалтинг» від 18 грудня 2007 року № 3, визнати, що ОСОБА_1 не виконувала обов`язки в.о. генерального директора ТОВ «Крєпость- Консалтинг» у період з 18 грудня 2007 року до 22 грудня 2007 року і не працювала у ТОВ «Крєпость-Консалтинг» на інших посадах у період з 2005 року до 2013 рік.

У липні 2014 року ОСОБА_4 пред`явив зустрічний позов до ТОВ «Крєпость-Консалтинг», ПАТ «ОТП Банк», приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Самощенко О. А., треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: товариство з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» (далі - ТОВ «ОТП Факторинг Україна»), ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання незаконним і скасування протоколу загальних зборів учасників товариства.

Зустрічна позовна заява ОСОБА_4 мотивована тим, що зі змісту протоколу загальних зборів учасників ТОВ «Крєпость-Консалтинг» від 18 грудня 2007 року № 3 вбачається, що на зборах були присутні учасники цього товариства: він - 50 % статусного капіталу і ОСОБА_3 - 50 % статутного капіталу, головуючим зборів є Чуніхіна О. Л., секретарем зборів - він. Разом з тим, на момент проведення загальних зборів учасників ТОВ «Крєпость-Консалтинг» він вже не був учасником цього товариства, оскільки 08 червня 2007 року подав нотаріально посвідчену заяву про вихід зі складу учасників ТОВ «Крєпость-Консалтинг», тому участі в засіданні не приймав, протокол загальних зборів від 18 грудня 2007 року не підписував.

На підставі вказаного, ОСОБА_4 просив суд визнати незаконним і скасувати протокол загальних зборів учасників ТОВ «Крєпость-Консалтинг» від 18 грудня 2007 року № 3, як такий, що не відповідає вимогам статуту ТОВ «Крєпость-Консалтинг» у редакції, державна реєстрація яких проведена 18 липня 2005 року, номер запису 0012327, і від 24 лютого 2012 року, номер запису 5012327.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 17 лютого 2015 року прийнято до спільного розгляду справу за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Крєпость-Консалтинг», приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Самощенко О. А., треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ПАТ «ОТП Банк», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання незаконним і скасування протоколу загальних зборів учасників товариства, визнання невиконання обов`язків в. о. генерального директора товариства і не перебування у трудових відносинах та зустрічний позов ОСОБА_4 до ТОВ «Крєпость-Консалтинг», ПАТ «ОТП Банк», приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Самощенко О. А., треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ТОВ «ОТП Факторинг Україна», ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання незаконним і скасування протоколу загальних зборів учасників товариства.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 11 серпня 2017 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено, зустрічний позов ОСОБА_4 задоволено частково.

Визнано, що протокол загальних зборів учасників ТОВ «Крєпость-Консалтинг» від 18 грудня 2007 року № 3 складено з порушенням вимог статуту ТОВ «Крєпость-Консалтинг» у редакції, державна реєстрація якої проведена 18 липня 2005 року, номер запису 0012327.

У задоволенні інших позовних вимог ОСОБА_4 відмовлено.

Окремою ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 11 серпня 2017 року повідомлено про установлені під час розгляду цивільної справи № 638/20532/13-ц обставини прокуратуру харківської області. Зобов`язано прокуратуру Харківської області у відповідності до вимог статей 94-97 КПК України перевірити чи є у діях ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 ., судді Харківського обласного постійно діючого третейського суду Іоффе М. О., спеціаліста Інституту судової експертизи та криміналістики Мельник О. О. ознаки скоєння кримінального правопорушення, вирішити питання щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що протокол загальних зборів засновників ТОВ «Крєпость-Консалтинг» від 18 грудня 2007 року № 3 не відповідає статуту товариства, затвердженого 18 липня 2005 року, оскільки фактично виконаний одним із засновників ТОВ «Крєпость-Консалтинг». Разом з тим, підстав для визнання його недійсним немає, так як протокол загальних зборів відповідно до вимог цивільного законодавства правочином на вважається.

Виявивши при вирішенні спору обставини порушення законодавства ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , суддею Харківського обласного постійно діючого третейського суду Іоффе М. О., спеціалістом Інституту судової експертизи та криміналістики Мельник О. О., суд постановив окрему ухвалу.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Харківського апеляційного суду від 09 січня 2019 року апеляційні скарги представника ОСОБА_4 і ОСОБА_1 - ОСОБА_5 задоволено частково.

Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 11 серпня 2017 року в частині відмови у задоволенні позову ОСОБА_1 і зустрічного позову ОСОБА_4 залишено без змін.

Окрему ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 11 серпня 2017 року скасовано.

Постанова апеляційного суду мотивна тим, що підстав для визнання незаконним і скасування протоколу загальних зборів учасників ТОВ «Крєпость-Консалтинг» від 18 грудня 2007 року № 3 немає, оскільки це рішення було прийнято єдиним учасником товариства - ОСОБА_3 , наявність в оскаржуваному протоколі підпису ОСОБА_4 на волевиявлення учасника товариства ТОВ «Крєпость-Консалтинг» щодо призначення ОСОБА_1 в.о. генерального директора цього товариства не вплинуло і не може бути підставою для його скасування.

Також відсутні підстави для задоволення вимог про визнання того, що ОСОБА_1 не виконувала обов`язки в.о. генерального директора ТОВ «Крєпость-Консалтинг» і не працювала у ТОВ «Крєпость-Консалтинг» на інших посадах, оскільки фактично вказані вимоги є вимогою про встановлення певних фактів, однак позивачем не зазначено яке юридичне значення для неї має встановлення цих фактів. Як і не зазначено, як визнання вказаних обставин впливає на виникнення, зміну або припинення її особистих чи майнових прав.

Короткий зміст вимог касаційних скарг

У касаційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_8 , посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права і порушення норм процесуального права, просить судові рішення в частині відмови у задоволенні позову ОСОБА_1 скасувати і ухвалити у цій частині нове рішення про задоволення позову.

У касаційній скарзі представник ОСОБА_4 - ОСОБА_5 , посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права і порушення норм процесуального права, просить судові рішення в частині відмови у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_4 скасувати і ухвалити у цій частині нове рішення про задоволення зустрічного позову у повному обсязі. В іншій частині судові рішення залишити без змін.

Судові рішення оскаржуються лише в частині відмови у задоволенні позову ОСОБА_1 і зустрічних позовних вимог, тому в іншій частині судові рішення відповідно до статті 400 ЦПК України в касаційному порядку не переглядаються.

Надходження касаційних скарг до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 11 березня 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_8 , витребувано цивільну справу і надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 01 квітня 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5 і надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.

У березні 2019 року справа надійшла до Верховного Суду.

Аргументи учасників справи

Доводи осіб, які подали касаційну скаргу

Касаційна скарга представника ОСОБА_1 - ОСОБА_8 мотивована тим, що суд першої інстанції, з висновком якого погодився й апеляційний суд, безпідставно відмовив у задоволенні позову ОСОБА_1 , оскільки висновком почеркознавчої криміналістичної експертизи від 22 травня 2017 року № 154 було встановлено, що ОСОБА_4 протокол загальних зборів учасників ТОВ «Крєпость-Консалтинг» від 18 грудня 2007 року № 3 не підписував, що свідчить про незаконність цього протоколу та є підставою для його скасування. Крім того, суди необґрунтовано відмовили у задоволенні інших позовних вимог про те, що ОСОБА_1 не виконувала обов`язки в.о. генерального директора ТОВ «Крєпость-Консалтинг» у період з 18 грудня 2007 року до 22 грудня 2007 року і не працювала у ТОВ «Крєпость-Консалтинг» на інших посадах у період з 2005 року до 2013 рік, оскільки вони підтверджені належними і допустимими доказами.

Касаційна скарга представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5 мотивована тим, що суд першої інстанції, з висновком якого погодився й апеляційний суд, безпідставно відмовив у задоволенні зустрічних позовних вимог про скасування протоколу загальних зборів учасників ТОВ «Крєпость-Консалтинг» від 18 грудня 2007 року № 3,оскільки незаконність цього протоколу встановлена рішенням Харківського обласного постійно діючого третейського суду від 13 серпня 2012 року, висновками спеціалістів і експертів, які наявні в матеріалах справи.

Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу

У квітні 2019 року ТОВ «Крєпость-Консалтинг» подало відзив на касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_8 , вказуючи на те, що ОСОБА_1 у трудових відносинах із товариством не перебувала, обов`язків в. о. генерального директора ТОВ «Крєпость-Консалтинг» не виконувала, оскільки протокол загальних зборів учасників ТОВ «Крєпость-Консалтинг» від 18 грудня 2007 року № 3 суперечить вимогам закону та статуту товариства.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційні скарги представника ОСОБА_1 - ОСОБА_8 і представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5 підлягають залишенню без задоволення.

Встановлено й вбачається із матеріалів справи, що оскаржувані судові рішення ухвалено з дотриманням норм процесуального права, а доводи касаційних скарг цих висновків не спростовують.

Мотиви, з яких виходив Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Відповідно до частини першої статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відтак зазначена норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорене право чи цивільний інтерес.

При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Способи захисту цивільного права та інтересів зазначені у статті 16 ЦК України, якою визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

У статті 58 Закону України «Про господарські товариства» у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, визначено, що вищим органом товариства з обмеженою відповідальністю є загальні збори учасників. Вони складаються з учасників товариства або призначених ними представників. Представники учасників можуть бути постійними або призначеними на певний строк. Учасник вправі в будь-який час замінити свого представника у загальних зборах учасників, сповістивши про це інших учасників. Учасник товариства з обмеженою відповідальністю вправі передати свої повноваження на зборах іншому учаснику або представникові іншого учасника товариства. Учасники мають кількість голосів, пропорційну розміру їх часток у статутному (складеному) капіталі.

Статтею 60 Закону України «Про господарські товариства» передбачено порядок прийняття рішень загальними зборами учасників товариства з обмеженою відповідальністю. Загальні збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (представники учасників), що володіють у сукупності більш як 50 відсотками голосів.

Судами установлено, що станом на 18 грудня 2007 року ОСОБА_4 не був учасником ТОВ «Крєпость-Консалтинг», підпис від його імені у протоколі від 18 грудня 2007 року № 3 був виконаний не ОСОБА_4 , а іншою особою, що встановлено висновком почеркознавчої криміналістичної експертизи від 22 травня 2017 року № 154.

Єдиним учасником ТОВ «Крєпость-Консалтинг» станом на 18 грудня 2007 року була ОСОБА_3 , оскільки відповідно до нотаріально посвідченої заяви свою частку у статутному капіталі у розмірі 50 % ОСОБА_4 передав ОСОБА_3

З урахуванням вказаного, суд першої інстанції з висновком якого погодився й апеляційний суд, дійшов правильного висновку про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 і зустрічного позовних вимог ОСОБА_4 про визнання незаконним і скасування протоколу загальних зборів учасників ТОВ «Крєпость-Консалтинг» від 18 грудня 2007 року № 3, оскільки це рішення було прийнято єдиним учасником товариства - ОСОБА_3 , наявність в оскаржуваному протоколі підпису ОСОБА_4 на волевиявлення учасника товариства ТОВ «Крєпость-Консалтинг» щодо призначення ОСОБА_1 в.о. генерального директора цього товариства не вплинуло і не може бути підставою для його скасування.

Належних і допустимих доказів того, що вказане рішення було прийнято всупереч волі учасника ТОВ «Крєпость-Консалтинг» ОСОБА_3 суду не надано. Крім того, інші обставини, встановлені судом, свідчать про обізнаність останньої із цим рішенням, оскільки договір іпотеки від 20 грудня 2007 року був підписаний ОСОБА_3 та ОСОБА_1 в якості в. о. генерального директора ТОВ «Крєпость-Консалтинг», яке діяло від імені ЗАТ «ОТП Банк».

Крім того, із матеріалів справи вбачається, що цьому позову передували позови ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 і ТОВ «Крєпость-Консалтинг» про визнання договір кредиту та іпотеки, укладені між ЗАТ «ОТП Банк» та ОСОБА_3 , недійсними, під час розгляду яких судами надавалася оцінка відповідності вимогам закону цих правочинів, наявність волевиявлення сторін та повноваження представників на їх укладання. Підстав для визнання договорів недійсними судами встановлено не було. Відповідні рішення суду набрали законної сили.

Також суд першої інстанції, з висновком якого погодився й апеляційний суд, обґрунтовано відмовив у задоволенні вимог про визнання того, що ОСОБА_1 не виконувала обов`язки в.о. генерального директора ТОВ «Крєпость-Консалтинг» у період з 18 грудня 2007 року до 22 грудня 2007 року і не працювала у ТОВ «Крєпость-Консалтинг» на інших посадах у період з 2005 року до 2013 рік, оскільки фактично вказані вимоги є вимогою про встановлення певних фактів, однак позивачем не зазначено, яке юридичне значення для неї має встановлення цих фактів. Як і не зазначено, як визнання вказаних обставин впливає на виникнення, зміну або припинення її особистих чи майнових прав.

Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

При цьому відповідно до частини третьої статті 16 ЦК України суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи у разі порушення нею положень частин другої-п`ятої статті 13цього Кодексу.

Інші доводи касаційної скарги на правильність висновків судів не впливають, оскільки спростовуються встановленими обставинами справи та фактично стосуються переоцінки доказів і встановлених на їх підставі обставин справи, що знаходяться поза межами повноважень суду касаційної інстанції.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки доводи касаційних скарг висновків судів не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційні скарги представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 і представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 11 серпня 2017 року та постанову Харківського апеляційного суду від 09 січня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: Д. Д. Луспеник

Б. І. Гулько

Ю. В. Черняк