Справа № 466/4962/18
У Х В А Л А

про відвід судді

"06" лютого 2019 р. м. Львів

Шевченківський районний суд м. Львова в складі :

головуючого судді Донченко Ю.В.

при секретарі Окілко В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові заяву ОСОБА_1 про відвід судді Білінської Г.Б. у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третіх осіб ОСОБА_3, Державного нотаріуса Львівської державної нотаріальної контори про визнання права власності в порядку спадкування,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся з заявою про відвід судді Білінської Г.Б. у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третіх осіб ОСОБА_3, Державного нотаріуса Львівської державної нотаріальної контори про визнання права власності в порядку спадкування.

Як підставу для відводу зазначає, що суддею Білінською Г.Б. було відмовлено у його клопотанні про залишення позовної заяви без руху, підхід до вирішення його клопотання був формальним та суддею в повному обсязі не були з"ясовано обставини викладені у його клопотанні , що дає йому підстави вважати, що ставлення судді до нього як до сторони у справі є в упередженим та не об" активним.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 01.02.2018 року зупинено провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третіх осіб ОСОБА_3, Державного нотаріуса Львівської державної нотаріальної контори про визнання права власності в порядку спадкування до вирішення питання про відвід.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу від 04.02.2019 року заяву про відвід передано для вирішення судді Донченко Ю.В.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_1 заяву про відвід удді ОСОБА_4 підтримав у повному обсязі.

Дослідивши доводи заяви про відвід судді Білінської Г.Б., суд приходить до наступного висновку.

Ознайомившись із змістом заяви, вбачається наступне:

Заяву мотивує тим, що об"єктивність судді Білінської Г.Б. у розгляді даної справи викликає сумніви, оскільки суддею відмовлено у задоволенні його клопотання. Вважає наявні підстави для сумніву щодо об'єктивного розгляду суддею Білінською Г.Б., просить відвести суддю Білінську Галину Богданівну від розгляду цивільної справи № 466/4962/18 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третіх осіб ОСОБА_3, Державного нотаріуса Львівської державної нотаріальної контори про визнання права власності в порядку спадкування.

Після ретельного, всебічно вивчення судом, заяви ОСОБА_1, про відвід судді Білінської Г.Б., з урахуванням викладених в ній обставин, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до вимог ст. 14 ЦПК України з метою забезпечення об"єктивного та неупередженого розподілу справ між суддями, з додержанням принципів черговості та рівності кількості справ для кожного судді у суді функціонує Єдина судова інформаційно - телеконумікаційна система.

Головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальні права і виконання ними обовязків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та обєктивного зясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи, що передбачено ч. 2 ст. 214 ЦПК України.

Оскільки з викладених у заяві підстав заявленого відводу вбачається лише не згода заявника із прийнятим суддею Шевченківського районного суду м. Львова Білінською Г.Б. рішенням щодо заявленого ним клопотання, це не може слугувати підставою для відводу, в розумінні ЦПК України.

Статтею 36 ЦПК України передбачений вичерпний перелік підстав відводу судді.

Відповідно до ст.10 ЦПК України, суд при розгляді справ застосовує Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950р.,протоколи до неї,згоду на обов"язковість яких надано Верховною Радою України та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Аналогічні положення містяться у ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», а саме, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно з усталеною практикою Суду, наявність безсторонності має визначатися, за допомогою суб"єктивного та обє"ктивного критеріїв. За суб"єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об"єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», «Веттштайн проти Швейцарії», «Мироненко і Мартенко проти України» та ін).

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Застосовуючи об"єктивний критерій, слід з"ясувати, чи існують певні факти, які можуть служити підставою для сумніву в безсторонності суду.

Право на справедливий суд це право особи, закріплене у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод , що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов'язків особи.

Таким чином, суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 36, 40, 41, 214, 252 , 253 ЦПК України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Білінської Г.Б. у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третіх осіб ОСОБА_3, Державного нотаріуса Львівської державної нотаріальної контори про визнання права власності в порядку спадкування відмовити.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: ОСОБА_5