справа № 361/8410/18
провадження № 2/361/1368/19
У Х В А Л А

17 січня 2019 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Сердинський В.С., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя,

установив:

Дана позовна заява не відповідає вимогам статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, зокрема, позовна заява повинна містити 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ч.ч. 1,5 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Представником позивача ОСОБА_3 подано до суду позовну заяву в двох екземплярах, проте, без доказів, без копій всіх документів, що додаються до неї на підтвердження зазначених в позові обставин.

Також, всупереч вимог ч.1 ст.60 ЦПК України, до позову не долучено документів, підтверджуючих повноваження представника позивача ОСОБА_3: ні ордеру адвоката, ні свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю.

В позовній заяві зазначено ціну позову в розмірі 63 958,27 грн., проте, ні в позовній заяві, ні доданими до неї документами (у вигляді квитанції про сплату судового збору) ціна позову не обґрунтована, тому суду залишилось невідомим яка ринкова вартість зазначеного в позові спірного майна подружжя, з якої була розрахована ціна позову. Відсутність зазначених доказів унеможливлює правильний та об'єктивний розгляд даної справи та поділ спільного сумісного майна подружжя.

Крім того, відповідно до Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року за № 3674-VI, який діє в новій редакції з 01 січня 2017, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

В п.1 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що ставка судового збору за подання фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру справляється 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2019 р. становить 1 921,00 гривень.

До позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору за позовом ОСОБА_1 №61475 від 08 жовтня 2017 року в розмірі 640 грн.

З огляду на викладене, враховуючи дату здійснення сплати судового збору та його розмір, суд вважає, що належних доказів сплати позивачем судового збору за подання до Броварського міськрайонного суду Київської області саме цієї позовної заяви, не надано, а отже судовий збір не сплачено в повному обсязі.

Разом з тим, вказана позовна заява ОСОБА_1 містить неприпустимі нецензурні висловлювання на адресу суддів Броварського міськрайонного суду Київської області. Суд зазначає, що така мова перебуває поза нормальним стилем спілкування, в першу чергу, у діловому мовленні, що використовується в офіційному спілкуванні (між установами, окремою особою і установою, між посадовими особами, тощо).

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов'язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Згідно частини 1 статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд вказує, що з метою уникнення дискредитації суду та суддів учасники процесу повинні утримуватися від дій, які виражають неповагу до суду чи судді.

Суди в своїй діяльності дотримуються національних та міжнародних норм, стандартів та принципів здійснення правосуддя з метою підвищення ступеня довіри суспільства до органів судової влади та суміжних правових інститутів (положення Стратегії реформування судоустрою, судочинства та суміжних правових інститутів на 2015-2020 роки, схваленої Указом 1 (резидента України від 20 травня 2015 року №276/2015).

Отже, сторони повинні не припускати використання нецензурної лексики як під час оформлення документів для подання до суду всіх інстанцій, так і у публічному житті, оскільки нецензурна лайка не підсилює ефективність і переконливість інформації в документах офіційно-ділового стилю, а свідчить про культурний вакуум та демонструє неповагу до суддів.

Відповідно до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення виявлених недоліків, тому зазначена заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя залишити без руху та надати строк до 01 лютого 2019 року для усунення недоліків, роз'яснивши, що в разі невиконання вимог ухвали, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.С.Сердинський