Постанова

Іменем України

26 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 392/1215/18-ц

провадження № 61-8881св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротуна В. М. (суддя-доповідач), Бурлакова С. Ю.,

Червинської М. Є.,

учасники справи:

позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

відповідач - ОСОБА_5 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на постанову Кропивницького апеляційного суду від 10 квітня 2019 року в складі колегії суддів: Єгорової С. М., Дьомич Л. М., Кіселика С. А.,

В С Т А Н О В И В:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2018 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_5 про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовна заява мотивована тим, що після смерті їхнього діда відкрилася спадщина на дві земельні ділянки і будинок, при житті на випадок смерті дід не залишав заповіту. Вважали, що вони мають право на спадкування за правом представлення тієї частини спадщини, яка б належала б їх батькам за законом, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Зазначали, що

ОСОБА_6 перебував у шлюбі з ОСОБА_7 та були батьками

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 20 серпня 1979 року ОСОБА_8 уклала шлюб та змінила прізвище на чоловіка - ОСОБА_8 . Позивачі є рідними онуками ОСОБА_6 по лінії матері - ОСОБА_8 та по лінії батька - ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ОСОБА_9 ,

ІНФОРМАЦІЯ_6 помер рідний дід ОСОБА_6 . В установлений законом строк до нотаріальної контори позивачі не зверталися, оскільки не знали про наявність спадкового майна. У серпні 2018 року їм стало відомо про те, що після смерті ОСОБА_6 залишилася спадщина у вигляді двох земельних ділянок для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які розташовані на території Розсохуватської сільської ради Маловисківського району Кіровоградської області. Спадщину прийняв і оформив на своє ім`я відповідач, який доводиться рідним братом ОСОБА_6 по матері і є спадкоємцем другої черги за законом.

З урахуванням викладеного, позивачі просили суд визначити кожному з них додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Маловисківського районного суду Кіровоградської області

від 20 грудня 2018 року позов задоволено.

Визначено ОСОБА_1 додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , який помер

ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Визначено ОСОБА_2 додатковий строк у два місці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , який помер

ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Визначено ОСОБА_3 додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , який помер

ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Визначено ОСОБА_4 додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , який помер

ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив із того, що позивачами було пропущено шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, а тому згідно з положеннями частини третьої статті 1272 ЦК України вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є обґрунтованими.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 10 квітня 2019 року рішення Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 20 грудня

2018 року скасовано та у задоволенні позову відмовлено.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Відмовляючи у задоволенні позову, апеляційний суд, виходив із того, що зазначені позивачами причини не пов`язані з об`єктивними та істотними труднощами, які унеможливили б звернення спадкоємця до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, а тому позивачами не доведено факт поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У травні 2019 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , подали до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просили скасувати рішення апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Аргументи учасників справ

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що судом апеляційної інстанції неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи судом апеляційної інстанції та помилкового скасування рішення суду першої інстанції.

Відзив на касаційну скаргу не подано

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Судом установлено, що згідно з копією свідоцтв про народження: позивачі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , та ОСОБА_2 ,

ІНФОРМАЦІЯ_8 , є дітьми ОСОБА_13 та ОСОБА_8 ; позивачі ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , є дочками

ОСОБА_9 та ОСОБА_19 .

Мати позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_8 (яка є донькою ОСОБА_7 , померлої

ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ) померла

ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Батько позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_13 помер

ІНФОРМАЦІЯ_11 .

Батько позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_9 (який є сином ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_6 , померлого

ІНФОРМАЦІЯ_6 ) помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Після смерті ОСОБА_8 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори ніхто не звертався, спадкова справа не заводилася.

Після смерті ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , заведено спадкову справу від 10 квітня 2006 року № 168. Свідоцтво про право на спадщину за законом щодо спадкової земельної ділянки, яка належала померлій на підставі державного акта на право приватної власності на землю серія І-КР № 026531, щодо права на майнову частку (пай) у колективній власності СВК «Іскра», щодо спадкового грошових вкладів отримав чоловік померлої - ОСОБА_6 .

Після смерті ОСОБА_9 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 , заведено спадкову справу від 06 квітня 2010 року № 135. Спадкоємцями після його смерті є донька ОСОБА_3 , яка 03 березня 2011 року отримала свідоцтво про право на спадщину. Дружина спадкодавця

ОСОБА_19 відмовилася від прийняття спадщини, про що подала нотаріусу відповідну заяву.

Дід позивачів - ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , після смерті якого заведено спадкову справу від 16 травня 2012 року № 211.

ОСОБА_6 на час своєї смерті проживав у с. Розсохуватка Маловисківького району Кіровоградської області, у сільській раді від його імені заповіт не посвідчувався.

Згідно копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 10 листопада

2016 року спадкоємцем після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 , є його брат відповідач ОСОБА_5 , який прийняв спадщину шляхом подання заяви до нотаріальної контори у встановлений законом строк.

Постановою державного нотаріуса Маловисківської районної державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області від 08 серпня 2018 року за № 24/02-31 відмовлено позивачам у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті

ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 , оскільки спадкоємцем є відповідач ОСОБА_5 , який оформив спадщину, а також заяв про прийняття спадщини від онуків (позивачів) не надходило.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого вказаною статтею, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Саме з такого розуміння норм матеріального права виходив суд апеляційної інстанції ухвалюючи рішення.

Аналогічний висновок міститься й у постанові Верховного Суду України

від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції та приймаючи нову постанову, апеляційний суд, повно та всебічно дослідивши наявні у справі докази і надавши їм належну оцінку в силу вимог статей 10, 60, 212 ЦПК України 2004 року, встановивши, що з заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачі звернулись у серпні 2018 року, тобто майже через 7 років після смерті діда, посилаючись на необізнаність своїх спадкових прав та порядку прийняття спадщини, залежність їх дій від поведінки інших осіб, зокрема ОСОБА_5 та ОСОБА_19 , які не повідомили про спадкове майно, обґрунтовано вважав, що зазначені позивачами причини не пов`язані з об`єктивними та істотними труднощами, які унеможливили б звернення спадкоємців до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, на підставі чого дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позову.

Доводи касаційної скарги є необґрунтованими, оскільки зводяться до незгоди з висновками суду апеляційної інстанції щодо установлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом, який їх обґрунтовано спростував. У силу вимог статті 400 ЦПК України суд касаційної інстанції не вправі встановлювати нові обставини та переоцінювати докази.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

Оскільки у задоволенні касаційної скарги відмовлено, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої та апеляційної інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, немає.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Постанову Кропивницького апеляційного суду від 10 квітня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Коротун

С. Ю. Бурлаков

М. Є. Червинська