ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

іменем України

24 січня 2019 року

м. Харків

справа № 639/7012/17

провадження № 22-ц/818/476/19

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Котелевець А.В.,

суддів - Овсяннікової А.І., Тичкової О.Ю.,

ім'я (найменування) сторін:

позивач - ОСОБА_1,

відповідач - Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 - представника Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 30 серпня 2018 року в складі судді Баркової Н.В.,

у с т а н о в и в :

В листопаді 2017 року ОСОБА_1 звернувся у суд із позовом до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») та просив стягнути з відповідача на його користь грошову суму в розмірі 2 972 грн. 31 коп.

Позов мотивовано тим, що в Публічному акціонерному товаристві Комерційний банк «ПриватБанк» (далі - ПАТ КБ «ПриватБанк»), правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк», на його ім'я відкрито рахунок з використанням картки банку № НОМЕР_1. В червні та липні 2017 року без його згоди банк списав з рахунку грошові кошти в загальному розмірі 2 972 грн. 31 коп., а також нарахував дебіторську заборгованість в розмірі 16 111 грн. за придбаний товар через інтернет сервіс ПриватМаркет. Зазначає, що такі дії відповідача є неправомірними, оскільки 15 листопада 2016 року товар ним було повернуто та відповідно до експрес накладної Нової Пошти № 8 16 листопада 2016 року отримано продавцем. Банк визнає факт повернення товару, однак вже списані кошті не повертає.

ОСОБА_3 - представник АТ КБ «ПриватБанк» позов не визнав, подав відзив, в якому просив у задоволенні позову відмовити.

Відзив мотивовано тим, що 26 жовтня 2013 року ОСОБА_1 уклав з ПАТ КБ «ПриватБанк» договір банківського обслуговування, підписавши анкету - заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг. Ставши клієнтом Банку, він скористався сервісом «Миттєва розстрочка» (кредит) та замовив на інтернет-ресурсі ПриватМаркет мобільний телефон. До надання позичальником документів на підтвердження повернення товару ПАТ КБ «ПриватБанк» утримував платежі за сервісом «Миттєва розстрочка».

Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 30 серпня 2018 року позов задоволено. Стягнуто з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 грошову суму в розмірі 2 972 грн. 31 коп. Стягнуто з АТ КБ «ПриватБанк» на користь держави судовий збір в розмірі 640 грн.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що відповідно до частини 1 статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Оскільки придбаний позивачем на інтернет-ресурсі ПриватМаркет товар було повернуто продавцю, підстави для списання грошових коштів з його рахунку були відсутнів, тому на підставі частини 1 статті 1212 ЦК України ці кошти підлягають поверненню ОСОБА_1

17 жовтня 2018 року ОСОБА_2 - представник АТ КБ «ПриватБанк» подала апеляційну скаргу. Посилаючись на підстави, передбачені статтею 376 ЦПК України, просить рішення суду першої інстанції скасувати та постановити нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що позивач згідно умов договору, на які він погодився, надав банку право списувати кошти з усіх його поточних рахунків при настанні строків платежів, що і здійснювалось банком в межах сум заборгованості та з дотримання вимог чинного законодавства. Оскільки АТ КБ «ПриватБанк» мав розпорядження позичальника на списання грошових коштів з рахунків клієнта при наявності на них необхідних коштів в межах сум, які підлягають сплаті банку (договірне списання), то дії банку щодо списання коштів з рахунків є законними та здійснені за розпорядженням позивача, що виключає підстави для визнання дій банку неправомірними, оскільки банк мав право вчиняти вказані дії.

ОСОБА_1 та ОСОБА_4 рішення суду першої інстанції не оскаржили, відзив на апеляційну скаргу не надали.

Частиною 3 статті 3 ЦПК України встановлено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Суд апеляційної інстанції розглядає апеляційну скаргу ОСОБА_2 - представника АТ КБ «ПриватБанк» на рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 30 серпня 2018 року в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними в ній матеріалами, на підставі частини 1 статті 369 ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України - в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_1 звернувся до ПАТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв'язку з чим підписав заяву позичальника б/н від 26 жовтня 2013 року та висловив свою згоду на те, що така заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною карткою, Тарифами Банку, які викладені на банківському сайті, складають між сторонами договір про надання банківських послуг.

На підставі заяви позичальника позивачу відкрито рахунок та надано банківську картку № НОМЕР_1.

Отже, з урахуванням вимог статтей 633, 634 ЦК України, між сторонами укладено договір приєднання, до усіх послуг, які надає банк і сторони взяли на себе договірні зобов'язання по виконанню його умов.

Згідно з частиною 1 статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунку банк зобов'язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Відповідно до статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Ставши клієнтом банку 11 листопада 2016 року, позивач скористався сервісом «Миттєва розстрочка» (кредит) та замовив на інтернет - ресурсі ПриватМаркет мобільний телефон.

Згідно з висновком службової перевірки, проведеної АТ КБ «ПриватБанк», відповідно до накладної позивач отримав товар - Apple iPhone 6s 16GB на суму 16 111 грн. Таким чином, було документально встановлено факт отримання ОСОБА_1 товару згідно накладної. Проте, жодного підтвердження того, що він повернув товар продавцю, ОСОБА_1 не надав. На підставі цього, було відкрито рахунок дебіторської заборгованості № НОМЕР_2 на суму в розмірі 16 111 грн.

Згідно «Умов та правил надання банківських послуг» (пункт 3.7.1.3.1.3.2) банк має право здійснювати списання грошових коштів в рахунок погашення дебіторської заборгованості клієнта з усіх доступних рахунків клієнта, у тому числі і з корпоративних карт.

На підставі цього, з карти для виплат ОСОБА_1 були проведені списання грошових коштів в рахунок погашення дебіторської заборгованості в загальному розмірі 2 972 грн. 31 коп. (а. с. 50 - 52).

Лише 27 липня 2017 року ОСОБА_1 надав до банку фотокопію накладної про повернення товару продавцю, тобто після проведення АТ КБ «Приватбанк» службової перевірки. Отже відкриття дебіторської заборгованості № НОМЕР_2 було правомірним, а списання коштів у розмірі 2 972 грн. 31 коп. обґрунтованим.

З урахуванням викладеного, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нової постанови про відмову в задоволенні позову.

У зв'язку з викладеним, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нової постанови про відмову в задоволенні позову.

Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат (частина 13 статті 141 ЦПК України).

АТ КБ «ПриватБанк» при зверненні до суду апеляційної інстанції сплатив судовий збір в розмірі 960 грн., що документально підтверджено платіжним дорученням від 17 жовтня 2018 року № PROM7BSBET (а. с. 102).

ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору на підставі частини 3 статті 22 Закону України від 12 травня 1991 року № 1023-ХІІ «Про захист прав споживачів».

Тому судові витрати, понесені відповідачем за подання апеляційної скарги, компенсуються за рахунок держави.

Керуючись ст. 367, п. 2 ч. 1 ст. 374, ст. ст. 376, 381, 382, 384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - представника Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» - задовольнити.

Рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 30 серпня 2018 року -скасувати та ухвалити нову постанову.

В задоволенні позову ОСОБА_5 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів та стягнення коштів відмовити.

Компенсувати Акціонерному товариству Комерційний банк «ПриватБанк» понесені судові витрати в розмірі 960 грн.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 24 січня 2019 року.

Головуючий - А.В. Котелевець

Судді - А.І. Овсяннікова

О.Ю. Тичкова