Справа № 487/837/19
Провадження № 2/487/1085/19
УХВАЛА

14.02.2019 року м. Миколаїв

Суддя Заводського районного суду м. Миколаєва Карташева Т.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування рішення загальних зборів, -

ВСТАНОВИВ:

01.02.2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, в якому просить скасувати рішення загальних зборів АГК "Путєєць", прийняте 2 грудня 2018 року.

Ухвалою суду від 11.02.2019 року зазначену позовну заяву залишено без руху з підстав невідповідності її вимогам, викладеним у ст. 175-177 ЦПК України.

14.02.2019 року позивачем подано до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Одночасно з зазначеною заявою ОСОБА_1 подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, обгрунтоване тим, що позивач має незадовільний майновий стан, оскільки офіційно не працює, є пенсіонером, страждає хронічними захворюваннями та потребує постійного лікування, яке тягне за собою значні витрати. посилаючись на незадовільний майновий стан, стан його здоров'я, який потребує постійного лікування.

Розглянувши клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, суд приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством справляється судовий збір.

Відповідно до ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Як вбачається з наведених норм, єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Проте, доказів на підтвердження того, що майновий стан позивача перешкоджає сплатити судовий збір у встановленому законодавством порядку і розмірі до суду не надано.

За таких обставин, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Зазначену позовну заяву вважаю за необхідне залишити без руху, оскільки вона не відповідає вимогам, викладеним у ст. 177 ЦПК України, а саме: до позовної заяви не доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,4 грн).

З огляду на викладене, позивачу слід сплатити суму судового збору, надавши суду оригінал квитанції або докази на підтвердження того, що майновий стан позивача перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом порядку, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст. 185 ЦПК України.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України, ст. 4 Закону України "Про судовий збір", суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання до суду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування рішення загальних зборів.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування рішення загальних зборівзалишити без руху та надати строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Роз'яснити, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат підлягає оскарженню до Миколаївського апеляційного суду через Заводський районний суд м. Миколаєва протягом п'ятнадцяти днів з дня її отримання.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.А. Карташева