Номер провадження 2/754/1832/19
Справа №754/8164/18
РІШЕННЯ

Іменем України

12 грудня 2019 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Клочко І.В.,

за участю

секретаря судового засідання Шевчук М.В.

представник позивачів ОСОБА_1

відповідача 1 ОСОБА_2

представника відповідача 1 ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , ОСОБА_6 про визначення часток, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_4 , ОСОБА_5 звернулися до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_6 про визначення порядку користування квартирою та припинення права спільної часткової власності.

30.10.2019 р. позивачами було подано заяву про зміну предмету позову, а саме визначити порядок користування квартирою.

Свої вимоги мотивують тим, що 15 грудня 2005 року віддділом приватизації державного житлового фонду Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації було видано свідоцтво про право власності на підставі розпорядження № 2078 згідно якого надано квартиру АДРЕСА_1 .

Вищевказана квартира належить на праві спільної часткової власності особам в рівних долях, а саме ОСОБА_2 ; ОСОБА_6 ; ОСОБА_5 , ОСОБА_7 .

Згідно плану Київського міського БТІ квартира АДРЕСА_1 має загальну площу квартири - 87,9 кв. м., житлову площу - 54,4 кв. м., підсобні приміщення становлять - 25,8 кв. м.

Житлова площа складається з 4-х кімнат, 1-а кімната - 11,7 кв. м., 2-а кімната - 11,7 кв. м., 3-я кімната - 18,1 кв. м. , 4 -та кімната - 12,9 кв. м.

В даній квартирі проживають ОСОБА_4 разом з донькою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в кімнаті площею 11,7 кв. м., ОСОБА_5 не проживає за місцем реєстрації, ОСОБА_2 займає кімнату площею 11,7 кв. м., ОСОБА_6 за місцем реєстрації не проживає.

На даний час між позивачами та відповідачем виникає конфлікт з приводу оплати комунальних послуг, прибирання в квартирі, підтримання санітарного стану житла.

Позивачі вирішили розпорядитися своїми частками власності на власний розсуд, однак не можуть цього зробити через відсутність визначених ідеальних часток кожного із співласників. В добровільному порядку відповідачі вімовляються укласти договір про визнання таких часток, а тому позивачі вимушені були звернутися до суду з даним позовом та просять визнати по ј ідеальної частини квартири АДРЕСА_1 .

30.10.2019р. до суду подано заяву про зміну предмету позову, згідно якої позивач просить визначити ідеальні частки співвлласників квартири АДРЕСА_1 по 1/4 частині кожному співвласнику.

Представник позивача ОСОБА_1 подала до суду заяву з проханням слухати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує.

Відповідач ОСОБА_2 подала до суду заяву про визнання позовних вимог від 12.11.2019р.

25.11.2019р. ОСОБА_9 подала до суду заяву про визнання позовних вимог.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 012.12.2019 р. зустрічна позовна заява повернута позивачу у зв`язку з не усуненням недоліків.

Дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд, дослідивши матеріали справи, вислухавши учасників справи, враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, вважає за можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів.

За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частина друга статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно пункту 3 вказаної частини, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд, заслухавши позивачів, відповідача, та, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

15 грудня 2005 року віддділом приватизації державного житлового фонду Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації було видано свідоцтво про право власності на підставі розпорядження № 2078 згідно якого надано квартиру АДРЕСА_1 .

Вищевказана квартира належить на праві спільної часткової власності особам а рівних долях: ОСОБА_2 ; ОСОБА_6 ; ОСОБА_5 ; ОСОБА_7 .

Згідно плану за поверхами наданому Київським міським бюро технічної інвентаризації квартира АДРЕСА_1 загальна площа квартири становить 87,9 кв. м., житлова площа - 54,4 кв. м., підсобні приміщення становлять - 25,8 кв. м. Житлова площа складається з 4-х кімнат, 1-а кімната - 11,7 кв. м., 2-а кімната - 11,7 кв. м., 3-я кімната - 18,1 кв. м. , 4 -та кімната - 12,9 кв. м.

Згідно ч.1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ст. 321 ч. 1 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Усунення перешкод власник може вимагати навіть тоді, коли ці перешкоди не пов`язані з позбавленням його володінням майном.

Вищенаведені норми цивільного законодавства України дають підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права.

Разом з цим, згідно ст. 150 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Статтею 358 ЦК України визначено, право спільної часткової власності здійснюється власниками за їх згодою.

Кожний із власників має право на надання йому у володіння і користування тієї частки спільного майна в натурі, яка відповідає його частці в праві загальної часткової власності. У випадку неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спірним майном, відповідної матеріальної компенсації або пропонувати встановити порядок користування.

Пунктом 14 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику по справам за позовами про захист права приватної власності» №20 від 22.12.1995 року встановлено, що квартира не підлягає поділу в натурі якщо не можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири.

В такому випадку може бути встановлений лише порядок користування приміщеннями квартири.

В іншому випадку може бути встановлений порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлено позов.

Як вбачається з Згідно плану Київського міського бюро технічної інвентаризації квартир АДРЕСА_1 загальна площа квартири становить 87,9 кв. м., житлова площа - 54,4 кв. м., підсобні приміщення становлять - 25,8 кв. м.

Житлова площа складається з 4-х кімнат, 1-а кімната - 11,7 кв. м., 2-а кімната - 11,7 кв. м., 3-я кімната - 18,1 кв. м. , 4 -та кімната - 12,9 кв. м.

Позивачи, які являється співвласниками просять визнати по ј ідеальної частини квартири АДРЕСА_1 ..Кухня, ванна кімната, вбиральня, та коридор мають бути залишені в загальному користуванні.

Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

З огляду на викладене, суд вважає позовну заяву обгрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 142 ЦПК України, повернути позивачам з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Керуючись Конституцією України, статтями 16, 319, 321, 358, 391 ЦК України, ст. 150 ЖК УРСР, статтями 2, 4, 12, 76-81, 89, 133, 206, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в :

Позовну заяву ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , ОСОБА_6 про визнання часток - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_4 на праві власності ј частину квартири АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_5 на праві власності ј частину квартири АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_2 на праві влансості ј частину квартири АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_6 на праві вланості ј частину квартири АДРЕСА_1 .

Повернути ОСОБА_5 , НОМЕР_1 , з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, відповідно до квитанції 1208-5361-6833-9862 від 23.04.2018р. в сумі 2247,74 грн.

Повернути ОСОБА_4 , НОМЕР_2 , з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, відповідно до квитанції 1208-5352-6802-6277 від 23.04.2018р. в сумі 2247,74 грн.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя