КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________
Справа №359/6602/18
Апеляційне провадження
У Х В А Л А

25 липня 2019 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Рейнарт І.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою першого заступника прокурора Київської області в інтересах територіальної громади с. Гнідин Бориспільського району Київської області на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 травня 2019 року (суддя Муранова-Лесів І.В.) у цивільній справі за позовом першого заступника прокурора Київської області в інтересах територіальної громади с. Гнідин Бориспільського району Київської області до Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: Державне підприємство «Бориспільське лісове господарство», ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про визнання недійсними рішень та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння,

встановив:

рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 травня 2019 року, яке доповнено додатковим рішенням від 18 липня 2019 року, у задоволенні позову відмовлено. Повний текст рішення суду складений 11 червня 2019 року.

На вказане рішення суду 11 липня 2019р. перший заступник прокурора Київської області Грабець І.Н. направив до суду апеляційну скаргу, у додатках до якої зазначено про приєднання доказу сплати судового збору, однак, згідно акту від 16 липня 2019р., складеного працівниками Бориспільського міськрайонного суду Київської області, під час розкриття конверту, надісланого першим заступником прокурора Київської області, було виявлено відсутність вказаного документу.

Отже, до апеляційної скарги не доданий документ про оплату судового збору.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір

сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З 1 січня 2018р. прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 1 762грн.

Згідно частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Позивачем було подано позовну заяву, яка містила дві вимоги немайнового характеру ( про визнання недійсним рішень сільської ради від 5 листопада 2004 року та від 25 грудня 2015 року) та вимоги майнового характеру (про витребування земельних ділянок).

Отже, ціна позову про витребування земельних ділянок повинна обраховуватися із вартості спірних земельних ділянок.

У позовній заяві позивач посилався на лист Головного управління Держгеокадастру у Київській області від 18 січня 2018 року, згідно якого нормативна оцінка 1 га ріллі по Київській області становить 26 194грн 09коп., та визначив ціну позову у 85 131грн.

Разом з цим, предметом позову не є витребування рілля, а відтак вказаний лист не є належним доказом у підтвердження вартості спірних земельних ділянок.

Крім того, з доданих до позовної заяви документів вбачається, що у розпорядженні прокурора наявні копії договорів купівлі-продажу відповідачами спірних земельних ділянок, які містили грошову оцінку земельних ділянок на час їх купівлі відповідачами, а відтак позивач мав можливість визначити реальну вартість спірних земельних ділянок та зазначити у позові ціну позову, яка відповідає вартості спірного майна.

Однак, прокурором до позовної заяви були додані тільки перша та остання сторінки договорів купівлі-продажу земельних ділянок, які належать відповідачам ОСОБА_3 та ОСОБА_1 (кадастровий номер НОМЕР_1 ), суд першої інстанції на вказане уваги не звернув та не зобов`язав надати позивача вказані документи у повному обсязі для визначення ціни позову.

Проте, з наданих позивачем документів вбачається, що вартість земельної ділянки, яку позивач просить витребувати у ОСОБА_2 , становить 643 337грн (с.с.49-51 т.1), вартість земельної ділянки, яку позивач просить витребувати у ОСОБА_1 (кадастровий номер НОМЕР_2 ) становить 1 901 325грн (с.с.61-68 т.1), а вартість земельних ділянок, які позивач просить витребувати у ОСОБА_4 , становить 2 285 000грн (с.с.53-60, 69-72 т.1).

Вищевикладені обставини свідчать про те, що позивачем неправильно визначена ціна позову, а відтак і сплачено судовий збір при зверненні до суду.

Згідно ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Частиною другою статті 6 цього Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі, якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Оскільки позивач не надав у повному обсязі документи, на підставі яких відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_1 придбали спірні земельні ділянки (кадастрові номери НОМЕР_3 та НОМЕР_1 ), суд визначає їх вартість у розмірі 643 337грн (аналогічно до вартості земельної ділянки, яка належить ОСОБА_2 ).

Виходячи з вищенаведеного, вартість спірного майна, яке просить позивач витребувати у відповідачів, становить 6 116 336грн, а судовий збір за подачу позовної заяви про витребування майна підлягав оплаті у сумі 91 745грн 04коп.

Отже, виходячи з ціни позову за вимоги про витребування земельних ділянок та дві вимоги немайнового характеру, за подання позовної заяви судовий збір підлягав оплаті у сумі 95 269,04грн, а відтак судовий збір за подання даної апеляційної скарги становить 142 903грн 56коп.

Оскільки апеляційна скарга не оплачена судовим збором, що не відповідає вимогам Закону України «Про судовий збір», позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 142 903грн 56коп.та направити на адресу апеляційного суду оригінал документу, що підтверджує оплату.

Одночасно повідомляю реквізити для оплати судового збору:

- розрахунковий рахунок № 0024

- отримувач УК у Солом. р-ні/Соломян. р-н/22030101

- банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

-

- код банку отримувача 899998.

Разом з цим, позивач не позбавлений можливості надати документи у підтвердження іншої реальної вартості спірних земельних ділянок (зокрема, повні договори купівлі-продажу) та сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги відповідно до наданих документів.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суддя

ухвалив:

апеляційну скаргу першого заступника прокурора Київської області в інтересах територіальної громади с. Гнідин Бориспільського району Київської області на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 травня 2019 року залишити без руху, надавши позивачу строк в п`ять днів з дня вручення копії ухвали для надання документів про оплату судового збору.

У разі невиконання ухвали суду, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя