КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

28 грудня 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді Коцюрби О.П., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Відкритого акціонерного товариства «Науково-дослідне медичне об`єднання «Діалір» в особі керуючого санацією, арбітражного керуючого Куделі Марії Олександрівни на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 12 листопада 2019 року у справі за ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства «Науково-дослідне медичне об`єднання «Діалір» про стягнення середнього розрахунку за час затримки розрахунку при звільненні та суми компенсації витрати частини коштів у зв`язку з порушенням терміну їх виплати, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 12 листопада 2019 року у задоволенні клопотання ВАТ «Науково-дослідне медичне об`єднання «Діалір» в особі керуючого санацією, арбітражного керуючого Куделі М.О. про витребування доказів відмовлено.

Не погодившись із вказаною ухвалою, ВАТ «Науково-дослідне медичне об`єднання «Діалір» в особі керуючого санацією, арбітражного керуючого Куделі М.О.подало апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором.

До своєї скарги апелянт також додав клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання з таких підстав.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року передбачено, що відповідно до ст. 8 Закону № 3674-VI та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Спеціальним законом, який врегульовує питання сплати судового збору, є Закон України «Про судовий збір». Згідно ч.ч.1,2 ст.8 цього Закону (в редакції від 03.10.2017 р.) враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Подане клопотання не містить відомостей з приводу майнового стану апелянта, не містить посилань на наявність умов визначених ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» для звільнення від сплати судового збору. До клопотання не долучено доказів на підтвердження майнового стану, який перешкоджає апелянту сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі, а тому воно є необґрунтованим і задоволенню не підлягає.

Крім цього, суд звертає увагу на те, що апелянт є юридичною особою та не звільнений від сплати судового збору в силу вимог закону.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду юридичною особою становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме - 1921 грн.

Сплата судового збору повинна бути здійснена за реквізитами: отримувач коштів УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н/22030101, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), розрахунковий рахунок: UA6080024, МФО банку отримувача: 899998, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38050812, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Оскільки апеляційна скарга ВАТ «Науково-дослідне медичне об`єднання «Діалір» в особі керуючого санацією, арбітражного керуючого Куделі М.О. не оплачена судовим збором, то її слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Відкритого акціонерного товариства «Науково-дослідне медичне об`єднання «Діалір» в особі керуючого санацією, арбітражного керуючого Куделі Марії Олександрівни про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу Відкритого акціонерного товариства «Науково-дослідне медичне об`єднання «Діалір» в особі керуючого санацією, арбітражного керуючого Куделі Марії Олександрівни на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 12 листопада 2019 року залишити без руху та надати апелянту строк для усунення зазначених недоліків - десять днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Коцюрба