Справа № 534/2181/16-ц
Провадження № 8/534/3/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2019 року Комсомольський міський суд

Полтавської області

в складі:

головуючого судді Куц Т.О.

за участю секретаря Ребриної О.О.

представника заявника ОСОБА_1

позивача ОСОБА_2

представника позивача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_4 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання майна обєктом права спільної сумісної власності та визнання права як співзабудовника на Ѕ частину такого майна, -

в с т а н о в и в :

Заявник ОСОБА_4 звернувся до суду з заявою про перегляд судового рішення Комсомольського міського суду Полтавської області від 01 березня 2017 року у справі № 534/2181/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання майна обєктом права спільної власності та визнання права як співзабудовника на Ѕ частину такого майна. Посилаючись на те, що що рішенням Комсомольського міського суду Полтавської області від 01.03.2017 задоволено повністю позовні вимоги ОСОБА_2 та встановлено факт проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, як чоловіка та жінки ОСОБА_2 та ОСОБА_4 в період з 01.01.2004 по 09.08.2007; визнано житловий будинок по вулиці Хвойній, 26 А в м. Горішні Плавні Полтавської області літ. «А-3, ап, А1-3», загальною площею 375,8 кв.м., житловою площею 170,2 кв.м., будівельною готовністю 94%, який в частині не прийнятий до експлуатації і право власності на яке не зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно обєктом спільної сумісної власності ОСОБА_2 та ОСОБА_4, визнано за ОСОБА_2 як співзабудовником право на Ѕ частину житлового будинку з господарськими будівлями літ. « А-з, ап., А1-3» по вулиці Хвойній, 26-А в м. Горішні Плавні Полтавської області загальною площею 375,8 кв.м., житловою площею 170,2 кв.м., будівельною готовністю 94 %, який в частині не прийнятий до експлуатації і право власності на яке не зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Вказує, що серед доказів, які оцінювалися судом та на підставі яких судом були встановлені обставини справи, були: технічний паспорт на спірний садибний (індивідуальний) житловий будинок № 26 А по вулиці Хвойна в м. Комсомольску (нині Горішні Плавні) Полтавської області, виготовлений КП «Кременчуцьке МБТІ» станом на 15.11.2006 року та висновок експертного будівельно-технічного дослідження № 11/3-16 від 28 листопада 2016 року, складений судовим експертом ОСОБА_5 На підставі таких доказів суд встановив істотне збільшення такого, придбаного ОСОБА_4 в листопаді 2003 незакінченого будівництвом житлового будинку на суму 1070970 грн. або 59 % в загальної вартості домоволодіння в цілому. Висновок експертного будівельно-технічного дослідження № 11/3-16 від 28 листопада 2016 року, складений судовим експертом ОСОБА_5, ґрунтувався на даних технічного паспорту виготовленого станом на 15.11.2006 року.

Також посилається на те що, у вказаній справі було призначено судом та проведено судову будівельно-технічну та оціночно-будівельну експертизу № 1759/1760 від 12.03.2018 року, якою встановлено ступінь будівельної готовності спірного обєкту нерухомості: частини житлового будинку літ. «А1-3» - 98%; частини житлового будинку літ. «А-3» - 90 %; господарські будівлі і споруди 100%. Також встановлено, що частина фактичного планувального рішення в частині житлового будинку літ. «А-3» не відповідає даним технічного паспорта КП «Кременчуцьке МБТІ» виготовленого станом на 15.11.2006 року (в частині приміщень №/№ 1-10, 1-15). Що говорить за недостовірність та невідповідність технічних характеристик спірного обєкту нерухомості, зазначених в висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 11/3-16 від 28 листопада 2016 року, складений судовим експертом ОСОБА_5 Наявність таких розбіжностей в частині фактичного планувального рішення в частині житлового будинку літ. «А-3» підтверджується даними технічного паспорту, виготовленого на замовлення ОСОБА_4 КП « Кременчуцьке МБТІ Полтавської обласної ради» станом на 06.08.2018 року. Зазначає, що дані технічного паспорту виготовленого станом на 06.08.2018 року суттєво відрізняються від даних технічного паспорта виготовленого станом на 15.11.2006 року. Вважає такі обставини істотними для справи, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі на час розгляду цієї справи. Просить суд задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, скасувати рішення Комсомольського міського суду Полтавської області від 01 березня 2017 року та ухвалити нове рішення, яке саме не зазначає.

В судовому засіданні представник заявника ОСОБА_1 заяву підтримала повністю, посилаючись на обставини зазначені в ній.

ОСОБА_2 заперечував проти задоволення заяви про перегляд , посилаючись на її необґрунтованість.

Представник ОСОБА_2 ОСОБА_3 надала відзив на заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. В судовому засіданні просила суд відмовити в задоволенні заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами з наведених у відзиві підстав при цьому зазначаючи, що заявником не надано доказів , якими підтверджується нововиявлені обставини .

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що в задоволенні заяви ОСОБА_4 про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами слід відмовити, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що рішенням Комсомольського міського суду Полтавської області від 01.03.2017 позовні вимоги ОСОБА_2 задоволені повністю. Встановлено факт проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, як чоловіка та жінки ОСОБА_2 та ОСОБА_4 в період з 01.01.2004 по 09.08.2007, визнано житловий будинок по вулиці Хвойній, 26 А в м. Горішні Плавні Полтавської області літ. «А-3, ап, А1-3», загальною площею 375,8 кв.м., житловою площею 170,2 кв.м., будівельною готовністю 94%, який в частині не прийнятий до експлуатації і право власності на яке не зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно обєктом спільної сумісної власності ОСОБА_2 та ОСОБА_4 ; визнано за ОСОБА_2 як співзабудовником право на Ѕ частину житлового будинку з господарськими будівлями літ. « А-з, ап., А1-3» по вулиці Хвойній, 26-А в м. Горішні Плавні Полтавської області загальною площею 375,8 кв.м., житловою площею 170,2 кв.м., будівельною готовністю 94 %, який в частині не прийнятий до експлуатації і право власності на яке не зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Рішення набрало чинності.

Ухвалою Комсомольського міського суду Полтавської області від 29 червня 2017 року у справі № 534/2181/16-ц заяву ОСОБА_2 про виправлення описки в рішенні Комсомольського міського суду Полтавської області від 01 березня 2017 у цивільній справі № 534/2181/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання майна обєктом права спільної власності та визнання права як співзабудовника на Ѕ частину такого майна задоволено. Виправлено в резолютивній частині повного тексту рішення описку, а саме: четвертий абзац резолютивної частини повного тексту рішення викладено в наступній редакції: Визнано за ОСОБА_2 як співзабудовником на праві спільної часткової власності право на Ѕ частину житлового будинку з господарськими будівлями літ. « А-з, ап., А1-3» по вулиці Хвойній, 26-А в м. Горішні Плавні Полтавської області загальною площею 375,8 кв.м., житловою площею 170,2 кв.м., будівельною готовністю 94 %, як такий, що істотно збільшився у своїй вартості за час спільного проживання ОСОБА_2 з ОСОБА_4 однією сімєю, внаслідок спільних трудових та грошових затрат, який в частині не прийнятий до експлуатації і право власності на яке не зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, вказана ухвала набрала чинності.

Подана позивачем позовна заява в своєму змісті обєднує декілька позовних вимог. Заявник в заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не вказує на яку частину позовних вимог впливають вказані ним в відповідній заяві нововиявлені обставини та в якій частині рішення суду має бути переглянуте.

В частині позовних вимог, за якими за ОСОБА_2 як співзабудовником визнано на праві спільної часткової власності право на Ѕ частину житлового будинку з господарськими будівлями літ. « А-з, ап., А1-3» по вулиці Хвойній, 26-А в м. Горішні Плавні Полтавської області загальною площею 375,8 кв.м., житловою площею 170,2 кв.м., будівельною готовністю 94 %, як такий, що істотно збільшився у своїй вартості за час спільного проживання ОСОБА_2 з ОСОБА_4 однією сімєю, внаслідок спільних трудових та грошових затрат, який в частині не прийнятий до експлуатації і право власності на яке не зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, - предметом дослідження та доведення був в тому числі факт збільшення вартості майна та істотність такого збільшення, що полягало в зясуванні шляхом порівняння станом на час вирішення спору вартості обєкту в стані, що існував до поліпшення та його вартості після поліпшення.

В цій частині позовних вимог відповідні обставини встановлені в висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 11/3-16 від 28 листопада 2016 року, складеного судовим експертом ОСОБА_5 Зі змісту такого по 3 питанню: «Домоволодіння по вулиці Хвойній, 26-А в м. Горішні Плавні (Комсомольськ) Полтавської області на дату проведення дослідження складається з наступних будівель та споруд: «Житловий будинок літ. «А-3,ап,А1-3» загальною площею 375,8м2, житловою площею 170,2м2 триповерховий, з підвалом, готовністю 94%, сарай-літня кухня літ. «Б», навіс літ. «б», гараж літ. «В», огорожа №1-3, яма вигрібна №4. На час придбання домоволодіння по вулиці Хвойній, 26-А в м.Горішні Плавні (Комсомольськ) Полтавської області складалося з житлового будинку літ.«А-3,ап» незавершеного будівництвом, готовністю 74%, загальною площею 194,0м2, житловою площею 144м2, з підвалом, сараю-літньої кухні літ. «Б», навісу літ. «б», гаражу літ. «В». Вартість обєкту незавершеного будівництва в ринкових цінах на час проведення дослідження з відсотком будівельної готовності, що був на момент придбання (74%) становить 733210 (Сімсот тридцять три тисячі двісті десять гривень). Вартість обєкту незавершеного будівництва в ринкових цінах на час проведення дослідження з відсотком будівельної готовності, що є на дату проведення дослідження (94%) становить 1804180 (Один мільйон вісімсот чотири тисячі сто вісімдесят гривень). Вартість вказаного обєкту нерухомості після придбання його в 2003 році ОСОБА_4 в цінах на дату проведення дослідження збільшилась на 1070970 грн. Вартість вказаного обєкту нерухомості після придбання його в 2003 році ОСОБА_4 суттєво збільшилась за рахунок спорудження триповерхової житлової прибудови загальною площею 181,8 м2 облаштування житлового будинку в цілому мережами інженерного забезпечення, виконання опоряджувальних робіт.».

При цьому , питання збільшення вартості майна та істотність такого збільшення, не стоїть у висновку № 1759/1760 судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи від 12.03.2018 року, що виконаний старшим судовим експертом ПВ ХНДІСЕ ім. засл.проф. ОСОБА_6. Також у даному висновку № 1759/1760 судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи від 12.03.2018 року загальна площа збільшення спірного обєкту нерухомості не містить розбіжностей із площею, вказаною в висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 11/3-16 від 28 листопада 2016 року, складеного судовим експертом ОСОБА_5 й відповідає даним технічного паспорту як виготовленого станом на 15.11.2006 року, так і виготовленого станом на 06.08.2018 року ( 181,8 кв.м.) .

Крім того, заявниця в обґрунтування заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами посилається на такі докази, як висновок № 1759/1760 судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи датований 12.03.2018 року та технічний паспорт на житловий будинок № 26 -А по вул. Хвойній в м. Горішні Плавні виготовлений станом на 06.08.2018 року.

Перегляд рішення за нововиявленими обставинами є винятковою процедурою перегляду судового рішення, яка має значні відмінності від звичайного апеляційного перегляду. Зокрема за нововиявленими обставинами переглядається лише рішення, яке набрало законної сили та яким уже вирішено позовні вимоги по суті. Однак застосування такої процедури жодним чином не впливає на чинність судового рішення, про перегляд якого ставиться питання, а відтак слід виходити з того, що позов уже є вирішеним по суті, шляхом ухвалення остаточного судового рішення.

Так, відповідно до ч.1, ч.2 ст.423 ЦПК України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Зі змісту пунктів 2 8 Постанови № 4 Пленуму ВССУ від 30.03.2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами»: … якщо в одне провадження було об'єднано кілька позовних вимог (частина друга статті 118, стаття 126 ЦПК), рішення може бути переглянуто тільки в частині тих вимог, які стосуються нововиявлених обставин.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга статті 361 ЦПК).

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 361 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі.

Для визначених пунктами 3, 4 частини другої статті 361 ЦПК нововиявлених обставин необхідними умовами є те, що вони існували на час розгляду справи, але підстави виникли після ухвалення рішення у справі (зокрема, шляхом скасування судового рішення, яке стало підставою для його ухвалення), спростовують обставини, встановлені судом на час розгляду справи, та мають важливе значення для її розгляду.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини.

Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов'язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред'явлення нової вимоги (зокрема, погіршення майнового стану відповідача після ухвалення рішення про стягнення з нього аліментів).

Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неналежне повідомлення заявника про час і місце розгляду справи, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

Обставини, на які посилалася особа, яка брала участь у справі, у своїх поясненнях, в апеляційній або касаційній скарзі чи в заяві про перегляд судового рішення Верховним Судом України або які могли бути встановлені при всебічному і повному з'ясуванні судом обставин справи, тобто при виконанні вимог частини четвертої статті 10 ЦПК, не є нововиявленими обставинами.

Неподання стороною або особою, яка бере учать у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду у прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Завідомо неправдиві показання свідка, завідомо неправильний висновок експерта, завідомо неправильний переклад, фальшивість документів або речових доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного або необґрунтованого судового рішення, як підстави для його перегляду у зв'язку з нововиявленими обставинами (пункт 2 частини другої статті 361 ЦПК) мають існувати на момент ухвалення судового рішення, але про їх недостовірність заявнику не було відомо. Такі нововиявлені обставини мають бути підтверджені вироком суду у кримінальній справі, що набрав законної сили.

Жодні із наведених заявником обставини не спростовують тих обставин, які встановлені судом в рішенні від 01 березня 2017 року.

Судом встановлено, що в своїй заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами відповідача, окрім посилання на висновок № 1759/1760 судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи від 12.03.2018 року та технічний паспорт виготовлений станом на 06.08.2018 року, не посилається на будь-які обставини справи, які не були встановлені судом при всебічному і повному з'ясуванні судом обставин справи, та яким суд першої інстанції надав належну оцінку; рішення суду набрало законної сили, а тому суд приходить до обгрунтованого висновку про те, що всі ці доводи заявника не є нововиявленими обставинами, а є намірами заявника повторно переоцінити докази, оцінені судом у процесі розгляду справи, що у відповідності до вимог ч.4 п.1 ст.423 ЦПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами.

Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata остаточності рішень суду. Цей принцип визначає, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обовязкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, а не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (рішення від 3.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», п.40).

Процедура скасування остаточного судового рішення у звязку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би привести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (рішення від 18.11.2004 у справі «Pravednaya v. Russia», пп.27, 28).

Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України» (заява № 32053/13) констатував, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом першим статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Сокуренко і Стригун проти України» від 20 липня 2006 року (заяви № 29458/04 та № 29465/04) вказав, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Отже, процедури перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами повинні відповідати вимогам статті 6 Конвенції та положенням законодавства України та мають бути збалансовані з реальністю правового захисту та ефективністю рішень судів усіх інстанцій, як найважливіших аспектів реалізації принципу верховенства права.

У п. 42 справа «Желтяков проти України» (заява № 4994/04) суд вказує, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania), №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

За таких обставин, суд, приходить до висновку, що слід відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення від 01 березня 2017 року за нововиявленими обставинами.

Керуючись ст.ст.259,268,429, ЦПК України,суд, -

постановив:

В задоволенні заяви ОСОБА_4 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання майна обєктом права спільної сумісної власності та визнання права як співзабудовника на Ѕ частину такого майна - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя підпис ОСОБА_7

Згідно з оригіналом:

Суддя Т.О.Куц