Справа № 369/5635/16-ц
Провадження №2/369/448/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.09.2019 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

секретаря Середенко Б.С.

за участі представника відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лиюрова Лілія Олександрівна про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

в с т а н о в и в :

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

Позивач повторно не з`явився в судове засідання і від нього не надходила заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

За ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Частиною 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29 червня 2016 року відкрито провадження по справі.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 березня 2019 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні на 15 травня 2019 року на 09 год. 30 хв., встановлено загальний порядок дослідження доказів у справі.

У судове засідання 15 травня 2019 року представник позивача та позивач не з`явилися. Направив суду на електронну адресу заяву, яка не містить підпису заявника, про відкладення через хворобу. При цьому додав копію заяви, з якою взагалі не можливо встановити кому, коли та ким видана, причина захворювання, умови лікування. В оригіналах заява та довідка суду не подавались, тому причини неявки представника позивача є неповажними. Позивач причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

У судове засідання 06 червня 2019 року представник позивача та позивач не з`явились. Про час та місце розгляду справи позивач повідомлений завчасно - 25 квітня 2019 року. Представник позивача знову направив на електронну адресу суду заяву, яка не містить підпису заявника, про відкладення розгляду справи через захворювання представника. До заяви подано фотокопію лікарняного листа. Заява з підписом представника позивача та належним чином завірена копія лікарняного до суду не надходили. Також не повідомлено представником причини неможливості подання такої заяви завчасно, оскільки лікарняний виданий ще 04 червня 2019 року. Позивач причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення до суду не подано. За таких обставин причини неявки позивача та його представника є неповажними.

У судове засідання 19 вересня 2019 року позивач та його представник не з`явились. Причини неявки позивач суду не повідомив, клопотань про відкладення від нього не надходило. Представник позивача на електронну адресу направив заяву, яка не містить його підпису, про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням представника у щорічній основній відпустці. Разом з тим, дана заява не містить жодного підтверджуючого доказу про перебування представника у відпустці, не приєднано будь-яких доказів того, що представник не має можливості з`явитись до суду через перебування за межами міста, зважаючи на третю неявку. Заява з підписом представника до суду не надходила. Позивач також заяв про відкладення розгляду справи до суду не подавав, причини неявки суду не повідомив. За таких обставин причини неявки позивача та його представника є неповажними.

Належність повідомлення судом позивача про час та місце розгляду справи підтверджується наявними в матеріалах справи доказами - зворотнім повідомленням рекомендованих листів, а також розпискою представника позивача. Про судові засідання представник позивачів був повідомлений завчасно. Жодних заяв та клопотань про відкладення розгляду справи від позивача, повідомлення причини неявки ні в паперовому вигляді, ні електронною поштою до суду не надходило. Представник позивача не надав суду належних доказів на підтвердження поважності причин неявки, заяв з його підписом до суду не надходило. Також не містить матеріали справи заяву про розгляд справи за відсутності позивачів та його представника. Позивач не цікавився розглядом справи, починаючи з березня 2019 року. Заяв про зміну адреси листування, направленням судових викликів по смс-повідомленням від позивача чи його представника не надходило.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем своїх процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обов`язок щодо явки до зали суду.

При вирішенні питання про залишення позову без розгляду, суд враховує також те, що позов надійшов до суду ще у червні 2016 року жодних клопотань про витребування доказів, приєднання доказів, призначення експертизи, відповіді на відзив відповідача від позивача до суду не надходило, а також те, що ще 01 квітня 2019 року по справі №761/12646/17, до вирішення якої просив зупинити представник позивача, судом було прийнято рішення.

За ст..13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивач та його представник, який належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явилися до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався, його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. 223, ст. 257 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лиюрова Лілія Олександрівна про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України про те, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.С. Пінкевич