Провадження № 2/643/5170/19
23.12.2019 Московський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - Скотаря А.Ю.,
за участю секретаря - Ширіної Я.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні зали суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -
Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, у якій позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити, розглядати справу за його відсутністю та ухвалити заочне рішення у разі неявки відповідача.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив. За таких обставин, суд зі згоди представника позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив.
Суд, дослідивши письмові докази, встановив такі факти і відповідні їм правовідносини: згідно витягу про державну реєстрацію прав від 27.12.2012, ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с. 47). Як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав не нерухоме майно, ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_3 (а.с. 105-106) та відповідно до Інформації з реєстру територіальної громади міста Харкова, ОСОБА_2 зареєстрований за адресою вказаної квартири (а.с. 63).
З акту дослідження санітарно-технічного стану квартири АДРЕСА_1 від 11.09.2019 при візуальному огляді виявлено сліди залиття стін та стелі кухні, кімнати з балконом та залиття стін в коридорі. Залиття квартири АДРЕСА_4 відбулось внаслідок самостійної заміни батареї на кухні, мешканцями квартири АДРЕСА_2 , яка розташована зверху залитої квартири (а.с. 6).
Вартість вищевказаного звіту згідно квитанції №5 від 26.09.2019 складає 3500 грн. (а.с. 59).
За змістом ст. 1166 ЦК України майнова шкода, спричинена майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, що її спричинила. Така особа звільняється від відшкодування шкоди, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 1188 ЦК України, шкода, спричинена одній особі з вини іншої, відшкодовується винною особою.
Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» (з наступними змінами) шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Аналіз наведених норм та приведеної судової практики свідчить, що деліктне зобов`язання передбачає презумпцію вини, тобто, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, вона дає підстави для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Згідно положень ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.
Відповідно до положень ч. 1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
У ч. 1 ст. 1167 ЦК України вказано, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Суд вважає доведеним, що позивачу безумовно спричинена моральна шкода залиттям квартири, яка полягає в душевних хвилюваннях, порушенні нормальних життєвих умов, тому враховуючи засади розумності, виваженості та справедливості, стягує з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування моральної шкоди 5000 грн.
Суд розподіляє судові витрати відповідно до ст. 141 ЦПК України, а саме: при подачі позову до суду позивачем сплачений судовий збір у розмірі 768,40 грн., який підлягає стягненню з відповідача.
Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до п.п. 3, 4 ч. 3 ст. 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Враховуючи викладене, суд вважає, що вартість звіту у розмірі 3500,00 грн. підлягає стягненню з відповідача, а вартість квитків у розмірі 1062,18 грн. стягненню не підлягають, оскільки за вимогами ст. 138 ЦПК України сторонам та їх представникам компенсуються витрати, пов`язані із явкою до суду, надані копії квитків позивача до вказаних витрат відношення не мають.
Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 81, 82, 133-141, 229, 258, 259, 263-265, 268, 278, 279, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 1166, 1167, 1188 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована: АДРЕСА_5 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований: АДРЕСА_6 ) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 коп.
В решті позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити рішення суду в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його оголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його оголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 28.12.2019.

Суддя А.Ю. Скотар