Постанова

Іменем України

18 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 629/1060/17

провадження № 61-25591св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Сімоненко В. М.,

суддів: Калараша А. А., Мартєва С. Ю. (суддя-доповідач), Петрова Є. В., Штелик С. П.,

учасники справи:

позивач - акціонерна компанія «Харківобленерго»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

третя особа - ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу акціонерної компанії «Харківобленерго» на рішення Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 15 червня 2017 року у складі судді Шевцова О. А. та ухвалу Апеляційного суду Харківської області від 27 вересня 2017 року у складі колегії суддів: Кружиліної О. А., Кіся П. В., Піддубного Р. М.,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» (далі - Закон України № 2147-VIII) касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2017 року акціонерна компанія «Харківобленерго» (далі - АК «Харківобленерго») звернулося до суду з позовом, у якому просило стягнути з ОСОБА_1 вартість необлікованої електричної енергії у розмірі 14 585,73 грн.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 на підставі договору та відкритого особистого рахунку № НОМЕР_1 є побутовим споживачем електричної енергії, яка постачається АК «Харківобленерго» до квартири АДРЕСА_1 . 06 січня 2017 року під час перевірки працівниками Лозівського РВЕ АК «Харківобленерго» стану електричних приладів обліку та електроустановок було виявлено зміну схеми обліку електроенергії, використання «штучного нуля» та перемикача, що призвело до споживання ОСОБА_1 електричної енергії поза приладом обліку, про що було складено акт № 208755 про порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила, ПКЕЕН). 31 січня 2017 року відбулося засіданні комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕН, представника відповідача ознайомлено з протоколом та розрахунком за актом і вручено йому другий примірник протоколу засідання комісії та рахунок для сплати 14 585,73 грн, який ОСОБА_1 не сплатила.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 15 червня 2017 року у позові відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що у справі немає доказів пред`явлення представниками енергопостачальника службових посвідчень під час перевірки електричних приладів обліку у квартирі відповідача. Акт про порушення ПКЕЕН складено за відсутності ОСОБА_1 або уповноваженої нею особи. Під час перевірки був присутній ОСОБА_2 , представники позивача не встановили наявність у нього повноважень на представництво інтересів ОСОБА_1 , не перевірили, чи він є співвласником чи користувачем квартири, про що ОСОБА_2 зауважив у складеному представниками енергопостачальника акті про порушення ПКЕЕН. Працівники Лозівського РВЕ АК «Харківобленерго» порушили статтю 30 Конституції України, оскільки без вмотивованого рішення суду самостійно відкрили та оглянули кухонну шафу у квартирі, яка належить відповідачу. Суд визнав наданий позивачем акт від 06 січня 2017 року № 208755 про порушення ПКЕЕН недопустимим доказом.

Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції

Ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 27 вересня 2017 року рішення Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 15 червня 2017 року залишено без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції мотивована тим, що акт від 06 січня 2017 року № 208755 складено представниками енергопостачальника з порушенням порядку, встановленого законом. ОСОБА_2 є чоловіком ОСОБА_1 , який у акті про порушення ПКЕЕН зазначив про те, що він немає довіреності на представництво інтересів відповідача та не є співвласником квартири. Суд також констатував порушення представниками енергопостачальника статті 30 Конституції України щодо недоторканості житла.

Короткий зміст касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у жовтні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, АК «Харківобленерго», посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 15 червня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Харківської області від 27 вересня 2017 року, ухвалити нове рішення про задоволення позов.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 15 листопада 2017 року відкрито касаційне провадження, витребувано справу з Лозівського міськрайонного суду Харківської області.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII та розпочав роботу Верховний Суд як суд касаційної інстанції.

У травні 2018 року справу передано до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 04 березня 2019 року справу призначено до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження колегією в складі п`яти суддів за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що суди не дослідили та не надали оцінки відеозапису, який проводився під час перевірки працівниками Лозівського РВЕ АК «Харківобленерго» стану електричних приладів обліку у квартирі позивача, під час складання акту про порушення ПКЕЕН ОСОБА_2 представлявся працівникам енергопостачальника чоловіком ОСОБА_3 , заявляв свої заперечення після встановлення порушення ПКЕЕН. Приводом перевірки стала заява ОСОБА_2 від імені ОСОБА_1 про підключення електроенергії; до складання акту про порушення ПКЕЕН ОСОБА_2 надавав працівникам енергопостачальника довіреність на представництво інтересів відповідача, вносив зауваження до акту як представник побутового споживача; кухонна шафа була відкрита працівником Лозівського РВЕ АК «Харківобленерго» з дозволу ОСОБА_2 .

Короткий зміст відзиву (заперечень) на касаційну скаргу

У запереченнях, поданих у грудні 2017 рокудо Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, ОСОБА_1 просить залишити без задоволення касаційну скаргу АК «Харківобленерго», а рішення Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 15 червня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Харківської області від 27 вересня 2017 року - без змін.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди встановили, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії, яка постачається АК «Харківобленерго» до квартири АДРЕСА_1 відповідно до договору № 1430019 про користування електричною енергією.

06 січня 2017 року працівниками Лозівського РВЕ АК «Харківобленерго» виконувалися роботи у споживача ОСОБА_1 щодо винесення приладу обліку, підключення та паспортизації.

Під час виконання робіт у присутності ОСОБА_2 . працівники Лозівського РВЕ АК «Харківобленерго» виявили у квартирі АДРЕСА_1 самовільне підключення електричної проводки поза приладами обліку «по нулю», що призвело до споживання необлікованої енергії, про що складено акт про порушення ПКЕЕН від 06 січня 2017 року № 208755.

31 січня 2017 року ОСОБА_2 , як представник за довіреністю ОСОБА_1 , був присутній на засіданні комісії Лозівського РВЕ АК «Харківобленерго» з розгляду актів порушення ПКЕЕН.

За результатами розгляду акта про порушення ПКЕЕН від 06 січня 2017 року № 208755 комісією Лозівського РВЕ АК «Харківобленерго» складено протокол № 04 та затверджено розрахунок в обсязі 11009 кВт год на суму 14 585,73 грн.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частин першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Відмовляючи у задоволенні позову, суди попередніх інстанцій виходили із недійсності акта про порушення ПКЕЕН та протоколу засідання комісії Лозівського РВЕ АК «Харківобленерго» з розгляду актів порушення ПКЕЕН.

Проте погодитися з такими висновками судів не можна, оскільки вони дійшли їх за неправильного застосування норм матеріального права.

Відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, положеннями Закону України від 16 жовтня 1997 року № 575/97-ВР «Про електроенергетику», чинного на час виникнення спірних правовідносин (втратив чинність 01 липня 2019 року, далі - Закон № 575/97-ВР), Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила), чинними на час виникнення спірних правовідносин (втратили чинність 26 червня 2018 року) та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, чинної на час виникнення спірних правовідносин (втратила чинність 27 липня 2019 року, далі - Методика).

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Частиною четвертою статті 26 Закону № 575/97-ВР передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил.

У пункті 48 Правил зазначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.

Порядок складання актів про порушення споживачем Правил передбачений пунктом 53, відповідно до якого у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем ПКЕЕ, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову.

Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника (абзац другий пункту 53 Правил).

На час складання акта ОСОБА_2 мав доручення на представництво інтересів ОСОБА_1 , зокрема у суб`єктах господарювання, видане йому у 2015 році. Заперечення ОСОБА_2 зазначеної обставини не узгоджується із реалізацією засад цивільного законодавства щодо принципів добросовісності і розумності цивільно-правових відносин (пункт шостий статті 3 ЦК України).

Відповідно до пункту 3.2 Методики вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури.

Згідно з пунктом 4.5 Методики акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

У справі судами встановлено, що працівники Лозівського РВЕ АК «Харківобленерго» виявили порушення ПКЕЕН під час виконання наряду на роботи з винесення приладів обліку за заявою споживача, доступ до квартир їм був наданий ОСОБА_2 , який вніс до акта про порушення ПКЕЕН свої зауваження.

Між тим, за відсутності доказів на спростування виявлених енергопостачальною організацією обставин самовільного підключення споживача до мережі електропостачання поза приладом обліку чи контррозрахунку відповідача щодо об`єму необлікованої електричної енергії, суди попередніх інстанцій не мали підстав ставити під сумнів акт про порушення ПКЕЕН, підписаний трьома представниками позивача, та протокол засідання комісії Лозівського РВЕ АК «Харківобленерго» з розгляду актів порушення ПКЕЕН від 31 січня 2017 року № 4, а відтак, необґрунтовано відмовили у позові.

Висновок судів попередніх інстанцій про те, що акт про порушення ПКЕЕН було складено з порушенням статті 30 Конституції України не відповідає нормам матеріального права, оскільки такий висновок не узгоджується з підпунктом 9 пункту 42 Правил та аналогічним за змістом пунктом 11 умов договору № 1430019 про користування електричною енергією, відповідно до яких побутовий споживач електричної енергії зобов`язанийзабезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд.

Підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права (частина перша статті 412 ЦПК України).

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню (частини друга та третя статті 412 ЦПК України).

У справі не вимагається збирання або додаткової перевірки чи оцінки доказів, обставини справи встановлені судами повно.

Оскільки судами попередніх інстанцій допущено неправильне застосування норм матеріального права, Верховний Суд дійшов висновку, що рішення Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 15 червня 2017 року та ухвала Апеляційного суду Харківської області від 27 вересня 2017 року підлягають скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позову.

Щодо судових витрат

Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки Верховний Суд дійшов висновку про ухвалення нового рішення про задоволення позову, з ОСОБА_1 на користь АК «Харківобленерго» слід стягнути 1 600,00 грн на відшкодування витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, 1 760,00 грн на відшкодування витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді апеляційної інстанції, та 1 920,00 грн на відшкодування витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді касаційної інстанції.

Керуючись статтями 402, 409, 412, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу акціонерної компанії «Харківобленерго» задовольнити.

Рішення Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 15 червня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Харківської області від 27 вересня 2017 року скасувати, ухвалити нове рішення.

Позов акціонерної компанії «Харківобленерго» задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерної компанії «Харківобленерго» 14 585,73 грн вартості необлікованої електричної енергії.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерної компанії «Харківобленерго» 5 280,00 грн на відшкодування витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у судах першої, апеляційної та касаційної інстанцій.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийВ. М. Сімоненко

Судді:А. А. Калараш

С. Ю. Мартєв

Є. В. Петров

С. П. Штелик