Провадження №2/369/4193/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.12.2019 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Дубас Т.В.,

при секретарі Мазурик Д.С.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні заяву позивача ОСОБА_1 про заміну одного заходу забезпечення позову іншим по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми сплаченого авансу завданих збитків, трьох процентів річних та процентів за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Києво-Святошинського районного суду Київського області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми сплаченого авансу завданих збитків, трьох процентів річних та процентів за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02.09.2019 року на підставі вищевказаного позову відкрито провадження по справі та призначено дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання.

04.09.2019 позивачем одночасно з позовною заявою було надано до суду заяву про забезпечення позову, в якій просив суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку площею 0,1001 га, за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :72:306:0013.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.09.2019 року вжито заходи забезпечення позову по цивільній справі № 369/11345/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми сплаченого авансу завданих збитків, трьох процентів річних та процентів за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання, а саме: накладено арешт на земельну ділянку площею 0,1001 га, за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :72:306:0013.

01.10.2019 року через канцелярію суду позивачем подано заяву про заміну одного заходи забезпечення позову іншим, в якій позивач просить суд замінити заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.09.2019 року, шляхом зняття арешту з земельної ділянки площею 0,1001 га, за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :72:306:0013 та накласти арешт на земельну ділянку площею 0,2 га, за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, село

В обґрунтування вказаної заяви позивач посилається на те, що в порядку забезпечення позову ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17 вересня 2019 року було накладено арешт на земельну ділянку яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,1001 га, кадастровий номер: :72:306:0013.

На час подання заяви про забезпечення позову, зазначена земельна ділянка належала відповідачу. Згідно витягу інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, ця земельна ділянка з 10 вересня 2019 року на праві власності відповідачу вже не належить.

Дослідивши заяву позивача про заміну одного заходу забезпечення позову іншим та матеріали справи, суд вважає клопотання підлягаючим задоволенню з урахуванням наступного.

У відповідності до ч.ч. 1 ст. 156 ЦПК України за клопотанням учасника справи суд може допустити заміну одного заходу забезпечення позову іншим.

Згідно з п.1, 2 ч.1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується зокрема: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

У відповідності до ч.2 ст. 150 ЦПК України, суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч.3 ст.150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року у п.4розяснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

При цьому, загроза утруднення або неможливості виконання рішення суду наявні тоді, коли у сторони спору до його вирішення є можливість розпорядитися об`єктом прав, що став предметом спору.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З позовної заяви вбачається, що позивач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення суми сплаченого авансу, завданих збитків, трьох процентів річних та процентів за обліковою ставкою НБУ за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання. Наведені позовні вимоги полягають у стягнення з відповідача завданих збитків, трьох процентів річних та процентів за обліковою ставкою НБУ за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання, загальною сумою 1400189,6 грн.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.09.2019 року вжито заходи забезпечення позову по цивільній справі № 369/11345/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми сплаченого авансу завданих збитків, трьох процентів річних та процентів за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання, а саме: накладено арешт на земельну ділянку площею 0,1001 га, за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :72:306:0013.

З наданих до суду витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження за № 186141624 від 24.10.2019 року та вбачається, що ухвала Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.09.2019 року виконана, 24.10.2019 року державним реєстратором у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстровано обтяження арешт нерухомого майна, а саме на: земельну ділянку площею 0,1001 га, за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :72:306:0013.

З витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності за № 181991212 від 23.09.2019 року також вбачається, що згідно актуальної інформації про право власності на вказане нерухоме майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно власником земельної ділянки площею 0,1001 га, за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :72:306:0013, з 10.09.2019 року - є ОСОБА_3 .

Таким чином, вбачається, що вжиті ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.09.2019 року заходи забезпечення позову, на підставі встановленого спору між сторонами по цій справі, на цей час є неефективними та жодним чином не гарантують і не виступають запорукою виконання можливого рішення суду, у разі задоволення позовних вимог позивача, оскільки судом встановлено, що земельна ділянка площею 0,1001 га, за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :72:306:0013, вибула з власності відповідача.

Приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, з врахуванням роз`яснення Верховного Суду України, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності заміни вжиття заходів забезпечення позову, з урахуванням розумності, обґрунтованості вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, спроможності заходів, який заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; суд вважає за доцільне замінити захід забезпечення позову вжитий ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.09.2019 року, а саме: накладення арешту на земельну ділянку площею 0,1001 га, за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :72:306:0013, на: накладення арешту на земельну ділянку площею 0,2 га, за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, село Крюківщина, кадастровий номер: :04:001:5464, яка належить ОСОБА_2 , оскільки невжиття заходів забезпечення позову може зробити неможливим виконання рішення суду у випадку його постановлення на користь позивача, а відтак й порушить права позивача на судовий захист, тому заява позивача про заміну одного заходу забезпечення позову іншим в цій частині є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Таким чином, вбачається, що вжиті ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.09.2019 року заходи забезпечення позову, на підставі встановленого спору між сторонами по цій справі, на цей час є неефективними та жодним чином не гарантують і не виступають запорукою виконання можливого рішення суду, у разі задоволення позовних вимог позивача.

У зв`язку з чим, суд вважає за доцільне замінити захід забезпечення позову вжитий ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.09.2019 року, а саме: арешт на земельну ділянку площею 0,1001 га, за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :72:306:0013; на: накладення арешту на земельну ділянку площею 0,2 га, за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, село Крюківщина, кадастровий номер: :04:001:5464, оскільки невжиття заходів забезпечення позову може зробити неможливим виконання рішення суду у випадку його постановлення на користь позивача, а для відновлення порушених прав та попереднього становища позивачеві необхідне буде докласти значних зусиль та понести витрати, а відтак й порушить права позивача на судовий захист,тому заява позивача про заміну одного заходу забезпечення позову іншим в цій частині є обґрунтованою та підлягає задоволенню/

При розгляді заяви про заміну одного заходу забезпечення позову іншим, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі "Шмалько проти України" право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на до доступ до правосуддя, в аспектіст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605 цс16 від 25.05.2016 року, винесеної за результатами перегляду рішення Апеляційного суду м. Києва та ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову, згідно з вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Разом з тим, суд враховує, що заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідност. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Для належної реалізації завдань цивільного судочинства слугує зокрема те, що відповідно дост.124 Конституції Українисудові рішення є обов`язковим до виконання на всій території України. Таким чином, порушене, невизнане, оспорюване право особи може буде захищене та відновлене тільки після реального виконання рішення суду, яким спір буде вирішено по суті.

При цьому суд зазначає, що вжиття заходів забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуального рівноправя сторін, оскільки мета забезпечення позову це негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання рішення, а також перешкоджання завдання шкоди позивачу.

На підставі вищевикладеного, з урахуванням усіх встановлених обставин, суд вважає заяву позивача ОСОБА_1 про заміну одного заходу забезпечення позову іншим обґрунтованою та підлягаючою задоволенню.

Відповідно до ч. 6 ст. 156 ЦПК України примірник ухвали про заміну одного заходу забезпечення позову іншим невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також залежно від виду вжитих заходів, направляється судом для негайного виконання державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

У відповідності до ч.1-3 ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобовязаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Згідно з ч.3 ст. 156 ЦПК України, у разі заміни одного заходу забезпечення позову іншим суд може відповідно замінити заходи зустрічного забезпечення.

Під час постановлення ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.09.2019 року судом не вирішувалось питання щодо зустрічного забезпечення позову, у зв`язку з чим у відповідності до ч.3 ст. 156 ЦПК України, підстави для заміни заходів зустрічного забезпечення відсутні.

Крім того, суд зазначає, що до суду не надано відомостей передбачених ч.3 ст. 154 ЦПК України, які є підставою для вирішення питання щодо необхідності застосування зустрічного забезпечення позову, у зв`язку з чим, судом вказане питання одночасно з вирішенням питання щодо забезпечення позову не вирішується.

Керуючись ст. ст. 149-153, 156, 354, п.15.5 розділу ХІІІ Перехідні положення, ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву позивача ОСОБА_1 про заміну одного заходу забезпечення позову іншим - задовольнити.

Замінити заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.09.2019 року по цивільній справі № 369/11345/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми сплаченого авансу завданих збитків, трьох процентів річних та процентів за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання, шляхом:

- Скасувати арешт земельної ділянки площею 0,1001 га, за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :72:306:0013, накладений на підставі ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.09.2019 року по цивільній справі № 369/11345/19.

Накласти арешт на земельну ділянку площею 0,2 га, за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, село Крюківщина, кадастровий номер: :04:001:5464, яка на праві власності належить ОСОБА_2 .

Відповідно до норм Закону України "Про виконавче провадження" ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом. Строк пред`явлення ухвали до виконання в межах строків, визначених Законом України «Про виконавче провадження» для пред`явлення виконавчого документа.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Інформація про стягувача: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Солом`янським РУ ГУ МВС України в м. Києві 31.05.2007 рок, ІПН: НОМЕР_2 ).

Інформаця про боржника: ОСОБА_2 (ІПН: НОМЕР_3 , паспорт серії НОМЕР_4 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ).

Копію даної ухвали направити заявнику для пред`явлення до виконання та сторонам для відома.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали до Київського апеляційного суду, а також через Києво-Святошинський районний суд Київської області.

Суддя Дубас Т.В.