У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" грудня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П., розглянувши заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про забезпечення позову до подання позовної заяви, -

В С Т А Н О В И В:

24 грудня 2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позовної заяви, яка цього ж дня передана в провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Заявник ОСОБА_1 , заявляючи про свій намір не пізніше десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову, у порядку ч. 4 ст. 152 Цивільного процесуального кодексу України, звернутися до Дніпровського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_2 про повернення грошових коштів на підставі порушених зобов`язань щодо своєчасного повернення суми отриманих коштів, просить суд: вжити невідкладних заходів забезпечення позову шляхом:

1. Визнати боржником позичальника - ОСОБА_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Харківським РУ ГУ МВС України в місті Києві 05.07.1999 р., що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

2. Забезпечити майбутній позов постановивши ухвалу про задоволення заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви в повному обсязі, а саме:

2.1. Накласти арешт на об`єкт нерухомого майна, реєстраційний номер 36417698, житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_4 , що належить ОСОБА_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Харківським РУ ГУ МВС України в місті Києві 05.07.1999 р., що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

2.2. Заборонити вчиняти наступні дії:

- заборонити ОСОБА_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Харківським РУ ГУ МВС України в місті Києві 05.07.1999 р., що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , та будь-яким іншим третім особам проводити ремонтні роботи, реконструкцію, перепланування, здавання в оренду, найм, безоплатне користування, передачу на зберігання іншим особам, укладати договори застави, іпотеки або іншим способом передавати третім особам у платне або безоплатне користування об`єкт нерухомого майна, реєстраційний номер 36417698, житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_4 , що належить ОСОБА_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Харківським РУ ГУ МВС України в місті Києві 05.07.1999 р., що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- заборонити ОСОБА_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Харківським РУ ГУ МВС України в місті Києві 05.07.1999 р., що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , та будь-яким іншим третім особам проживати та перебувати на території та прибудинковій території об`єкту нерухомого майна, реєстраційний номер 36417698, житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_4 , що належить ОСОБА_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Харківським РУ ГУ МВС України в місті Києві 05.07.1999 р., що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- заборонити ОСОБА_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Харківським РУ ГУ МВС України в місті Києві 05.07.1999 р., що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , та будь-яким іншим третім особам реєструвати місце проживання будь-яких осіб за адресою об`єкт нерухомого майна, реєстраційний номер 36417698, житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_4 , що належить ОСОБА_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Харківським РУ ГУ МВС України в місті Києві 05.07.1999 р., що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

3. Заходи зустрічного забезпечення не застосовувати.

Вимоги заяви обґрунтовуються тим, що між позичальником ОСОБА_2 та позикодавцем ОСОБА_1 були укладені дві розписки від 30.05.2019, підписуючи які позичальник підтвердив факт одержання від позикодавця грошових коштів на суму 24 500 та 20 000, разом 44 500 доларів США, які зобов`язався повернути в наступному порядку: - першу суму не пізніше 10.06.2019 в розмірі, що складатиме не менше ніж 50% від суми 24 500 доларів США; - другу суму, тобто 20 000 доларів США, не пізніше 10.04.2019. В порушення взятих на себе договірних зобов`язань щодо своєчасного повернення суми отриманих коштів, позичальник до цього часу не розрахувався, у зв`язку з чим утворилась заборгованість неповернутої суми грошових коштів. З метою досудового врегулювання спору,04.12.2019 позикодавцем було відправлено позичальнику за місцем його реєстрації, цінним листом із вкладенням, поштовим відправленням із повідомленням, письмову претензію від 03.12.2019 з вимогою виконання боргового зобов`язання. Вказаний документ містить обґрунтування суми заборгованості з поетапним розрахунком, включаючи встановлений індекс інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, з проханням розглянути претензію, надати відповідь та сплатити борг у встановленому розмірі. Станом на день звернення до суду із цією заявою ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомленим про надходження поштового відправлення, відмовився від отримання претензії позикодавця. Із Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, номер інформаційної довідки 190322452 від 26.11.2019, заявнику стало відомо, що ОСОБА_2 є єдиним власником об`єкту нерухомого майна, реєстраційний номер 36417698, житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_4 , та вказаний об`єкт нерухомості належить позичальнику на праві власності. Заявник вважає, що існує реальна загроза невиконання чи ускладнення виконання можливого рішення суду про задоволення позову внаслідок ризику продажу та/або переоформлення об`єкту ще до початку відкриття провадження по даній справі, оскільки боржник ОСОБА_2 має кілька кредиторів по різним зобов`язанням, що підтверджується перебуванням у провадженні Дніпровського районного суду м. Києва справи № 755/12914/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, останнє засідання у якій відбулось 03.12.2019. На думку заявника, є обґрунтована підозра того, що ОСОБА_2 є недобросовісним та систематичним боржником, який повністю усвідомлює наслідки своїх незаконних дій, а отже існує реальний ризик приховування майна, продажу, знищення чи знецінення його, внаслідок чого судовий захист прав та законних інтересів заявника може виявитися неефективним, а прийняте рішення суду на користь ОСОБА_1 може залишитися без виконання. Заявник зазначає, що таке забезпечення позову, як накладення арешту та заборона вчинення певних дій щодо об`єкту, є заходом, що забезпечить реальну реалізацію рішення суду щодо повернення грошових коштів на підставі порушених зобов`язань щодо своєчасного повернення суми отриманих коштів.

Суд, вивчивши доводи поданої заяви, приходить наступного.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 149 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 Цивільного процесуального кодексу України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Статтею 150 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

За приписами ч. 3 ст. 153 Цивільного процесуального кодексу України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Із наведеного випливає, що заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам, відповідно до роз`яснень у п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову».

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача. Саме по собі накладення арешту на об`єкт нерухомого майна без наміру власника його відчужити та заборона їх відчуження жодним чином не впливає на правовий статус цих прав і на права і законні його інтереси.

За матеріалами заяви убачається, що заявником не наведено обґрунтованих підстав того, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на вказане нерухоме майно ОСОБА_2 впливатиме на ефективність захисту та унеможливить виконання ймовірного рішення суду про задоволення вимог позову про стягнення з грошових коштів на підставі розписок. В той же час, невиконання відповідачем договірних зобов`язань з повернення боргу не є самостійною підставою для накладення арешту на його нерухоме в порядку вжиття заходів забезпечення позову. Крім того, у поданій заяві відсутнє обґрунтування співмірності заявленого способу забезпечення позову із заявленими вимогами майбутньої позовної заяви.

Виходячи із викладеного, вивчивши заяву про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із позовними вимогами, суд приходить до висновку про необґрунтованість поданої заяви, а відтак заява про забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 150, 260, 353 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про забезпечення позову до подання позовної заяви - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: