ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/2528/18
Провадження № 2/362/357/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

11 лютого 2019 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді С.В. Корнієнко, при секретарі К.О.Дрозденко,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Василькові Київської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспорної пригоди, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом в якому просив стягнути з ОСОБА_2 на його користь в рахунок відшкодування шкоди завданої внаслідок ДТП 9 787,88 грн., витрати на правову допомогу та витрати по сплаті судового збору.

Свій позов мотивує тим, що 20.10.2016 року о 13 год. 30 хв. в м. Київ по вул.. Саксаганського, 60а, водій ОСОБА_2 керуючи автомобілем марки «Форд» номерний знак НОМЕР_1 не надав перевагу в русі автомобілю, що рухався в попутному напрямку по тій смузі, на яку він мав намір перестроїтись, внаслідок чого скоїв зіткнення з автомобілем НОМЕР_2, що призвело до пошкоджень транспортних засобів. Постановою Голосіївського районного суду м. Києва від 07.12.2016 року ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні даного ДТП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн. Матеріальний збиток завданий власнику автомобіля НОМЕР_2 складає 9 787,88 грн., відповідно до Звіту від 24.01.2017 року. Оскільки відповідач не відшкодував позивачу завдані збитки, він вимушений звернутись до суду з вказаним позовом.

Позивач в судове засідання не зявився, подавши до суду письмову заяву про слухання справи за його відсутності, позов підтримує, просить його задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідачу судом надсилалася копія позовної заяви з копіями доданих документів, повістка про час та місце розгляду справи та роз'яснено право подати в зазначений строк письмові пояснення з приводу визнання позовних вимог чи заперечення проти позовних вимог з посиланням на докази, якими вони обґрунтовуються.

Відповідач з поясненнями чи запереченнями щодо позовних вимог до суду не звертався, клопотань про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження не подав, тому суд вважає ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

На підставі ст. 280 ЦПК України, враховуючи думку позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.

Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не зявились, відповідно до ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши письмові докази по справі у їх сукупності, приходить до наступних висновків.

Згідно з положеннями ч.3 ст.12 та ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до вимог статей 2 та 4 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, за захистом яких кожна особа має право звернутися до суду.

Частиною 1 ст. 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

Відповідно до змісту ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи, а також шкода завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

У відповідності до положень ч. 2 ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеною небезпеки, відшкодовується особою, яка на правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, зокрема, шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою (пункт 1 частини першої статті 1188 ЦК України).

Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За ч. 2, ч. 5 вказаної статті, шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого.

Аналіз зазначених норм свідчить про те, що право особи на відшкодування заподіяної шкоди за рахунок особи з вини якої її завдано є безумовним й може бути обмежено лише у випадках прямо передбачених законом.

Відповідно до розяснень постанови Пленуму Верховного Суду України в п. 2 від 27 березня 1992 р. № 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суд бере до уваги, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок.

За п. 4 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 01.03.2014 року «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 1166, 1187 ЦК України, шкода, завдана особі чи майну фізичної або юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала. Обов'язок відшкодувати завдану шкоду виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини.

Судом встановлено, що 20.10.2016 року о 13 год. 30 хв. в м. Київ по вул.. Саксаганського, 60а, водій ОСОБА_2 керуючи автомобілем марки «Форд» номерний знак НОМЕР_1 не надав перевагу в русі автомобілю, що рухався в попутному напрямку по тій смузі, на яку він мав намір перестроїтись, внаслідок чого скоїв зіткнення з автомобілем НОМЕР_2, що призвело до пошкоджень транспортних засобів.

Постановою Голосіївського районного суду м. Києва від 07.12.2016 року ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні ДТП яке відбулося 20.10.2016 року та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн. (а.с. 8).

Матеріальний збиток завданий власнику автомобіля НОМЕР_2 складає 9 787,88 грн., відповідно до Звіту з визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу від 24.01.2017 року проведеного ФОП ОСОБА_3 (а.с. 9-20).

На адресу ОСОБА_2 позивачем надсилалась Претензія про відшкодування шкоди в розмірі 9 787,88 грн. (а.с. 22), проте відповідем ніяких дій проведено не було.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати відповідно до Платіжного доручення №Р24А416167545А68236 від 09.05.2018 року 707,80 грн. (а.с. 25).

Враховуючи, що у судовому засіданні на підставі зібраних по справі доказів установлено, що винним у ДТП, яке сталося 20.10.2016 року з вини ОСОБА_2, внаслідок якого позивачу нанесено матеріальні збитки, суд дійшов висновку про задоволення позову в частині відшкодування відповідачем на користь позивача матеріальних збитків та понесених витрат по сплаті судового збору. Що стосується витрат на правову допомогу, то позивачем не надано належних доказів які б їх підтверджували, а тому в даній частині позов до задоволення не підлягає.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 82, 141, 258, 259, 263, 268, 271, 273, 280, 354, 430 ЦПК України, ст.ст. 22, 1166, 1167, 1187, 1192 ЦК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_3, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_4, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, в рахунок відшкодування матеріальних збитків завданих внаслідок ДТП 9 787 (девять тисяч сімсот вісімдесят сім) грн. 88 коп. та 707,80 грн. витрат по сплаті судового збору, а всього 10 495 (десять тисяч чотириста девяносто пять) грн. 68 коп.

В іншій частині позову відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського Апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Васильківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення його повного заочного рішення суду.

Суддя С.В.Корнієнко