Справа № 589/4899/18
Провадження № 2/589/725/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2019 року

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючої судді Курбанової А.Р.

за участю секретаря судового засідання Нагорної Н.І.,

представника позивача ОСОБА_1 (в режимі відеоконференції),

відповідача ОСОБА_2 (в режимі відеоконференції),

представників відповідача ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції),

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка справу за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 10.12.2018 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та призначено підготовче судове засідання.

Представник позивача під час підготовчого провадження позов підтримала.

Відповідач та її представники проти позову заперечували. Крім того, неодноразово заявляли клопотання про залишення позову без розгляду, посилаючись на п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. В обґрунтування клопотань стороною відповідача зазначалось, що до позовної заяви позивачем не долучено оригінал свідоцтва про шлюб. Також після реєстрації шлюбу чоловік отримав прізвище « ОСОБА_6 ». Разом з тим до суду з даним позовом він звертається, зазначаючи своє прізвище « ОСОБА_7 », що на думку відповідача є безпідставним та ставить під сумнів те, що саме чоловік відповідача звертається до суду з позовом. А сама позовна заява містить підпис, виконаний іншою особою. Крім того, відповідач переконана, що даний спір має вирішуватись у судах Швейцарської Конфедерації, оскільки так її інтереси, як дружини, будуть захищені більш ефективно.

Представник позивача, заперечувала проти таких клопотань, зазначила, що підстави для залишення даного позову без розгляду, передбачені ст. 257 ЦПК України, відсутні. Спростовуючи доводи сторони відповідача, зазначила, що позов та інші процесуальні заяви були підписані безпосередньо чоловіком відповідача - ОСОБА_5 , дійсність його підпису засвідчена нотаріусом, зазначені документи перекладені на українську мову та не потребують легалізації, адже на них проставлений апостиль.

Вирішуючи клопотання сторони відповідача про залишення позовної заяви без руху, судом вказані клопотання були відхилені з наступних підстав.

За приписами п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Так, при подачі даного позову позивачем дійсно не долучено до нього оригіналу свідоцтва про шлюб, разом з тим, позов містить зазначення позивача про відсутність у нього оригіналу такого документа та клопотання про його витребування у відповідача, що відповідає вищезазначеним положенням п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Сама ж відповідач у своєму відзиві зазначила, що оригінал свідоцтва про шлюб направлений до посольства Швейцарської Конфедерації в Україні для реєстрації факту укладення шлюбу та не повернутий. Сам факт реєстрації шлюбу сторонами не оспорюється.

Також під час підготовчого провадження 29.10.2019р. представник позивача надіслав позовну заяву про розірвання шлюбу, яка містить особистий підпис позивача. Дана позовна заява складена з проставлянням апостиля державним нотаріусом кантону Берн (Швейцарська Конфедерація).

В свою чергу, у відповідності до вимог ст. 5 Конвенції, що скасовує вимогу легалізації іноземних офіційних документів від 1961р. (ратифікованої і Україною) заповнений належним чином апостиль засвідчує справжність підпису, якість, в якій виступала особа, що підписала документ, та, у відповідному випадку, автентичність відбитку печатки або штампу, якими скріплений документ. Підпис, відбиток печатки або штампа на апостилі не потребують ніякого засвідчення.

Наведене виключає будь-які сумніви у особистому підписанні позовної заяви ОСОБА_5 . Твердження відповідача про те, що позивач при цьому використовує у своєму імені прізвище ОСОБА_7 , а не ОСОБА_6 , жодним чином не спростовує цих обставин.

У будь-якому разі питання права фізичної особи на ім`я, його використання та захист не впливають на вирішення справи про розірвання шлюбу.

Інші доводи відповідача, покладені в обґрунтування вказаних клопотань судом також відхиляються, з огляду на те, що стаття 257 ЦПК України містить вичерпний перелік підстав для залишення позову без розгляду, при цьому обставини, на які посилається відповідач і її представники, до таких не відносяться. У цьому контексті слід зазначити про відсутність між сторонами угоди про передачу спору на вирішення суду іншої держави.

Відтак наразі будь-які підстави для залишення позову без розгляду, передбачені статтею 257 ЦПК України, у суду відсутні.

Вирішуючи питання щодо призначення справи до судового розгляду, суд зазначає, що на виконання вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України судом було здійснено визначені у вказаній нормі дії, необхідні для забезпечення правильного та своєчасного розгляду справи по суті, у тому числі шляхом розгляду та вирішення заявлених учасниками клопотань.

При цьому, підстав для відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви у відповідності до вимог ст. 199 ЦПК України судом встановлено не було.

Виходячи з викладеного, керуючись ч. 2 ст. 200 ЦПК України суд вважає за можливе закрити підготовче провадження у цій справі та призначити справу до судового розгляду по суті.

Крім того, в підготовчому судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 просила проводити наступне судове засідання за її участі в режимі відеоконференції з Дніпровським районним судом м. Києва.

Інші учасники не заперечували проти вказаного клопотання.

У відповідності до ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості.

Згідно з вимогами ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

На даний час в Шосткинському міськрайонному суді наявна технічна можливість для проведення судових засідань в режимі відеоконференції.

Таким чином, враховуючи клопотання представника позивача, з метою підвищення оперативності судового розгляду справи, суд вважає за необхідне провести наступне судове засідання в режимі відеоконференції.

Керуючись ст.ст. 189, 196-200, 212 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Закрити підготовче провадження у справі та призначити її до судового розгляду по суті на 12 лютого 2020 року на 09 год. 00 хв.

Засідання відбудеться в залі судових засідань Шосткинського міськрайонного суду Сумської області за адресою: 41100, м. Шостка, вул. Свободи, 63.

Судове засідання, призначене на 12 лютого 2020 року о 09 год. 00 хв., проводити у режимі відеоконференції.

Доручити Дніпровському районному суду м. Києва (02105, м. Київ, вул. Сергієнка, 3) забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції за участю представника позивача ОСОБА_5 - ОСОБА_1 .

Про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції повідомити представника позивача - ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_1 .

Встановити наступний порядок з`ясування обставин і дослідження доказів: надання вступного слова учасникам справи, з`ясування обставин, на які учасники посилаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, допит свідка ОСОБА_9 , дослідження письмових доказів.

У відповідності до вимог ст. 353 ЦПК України ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складений 16.12.2019р.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області А.Р.Курбанова