Справа № 676/5629/18
Номер провадження 2/676/183/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2019 року м. Кам'янець - Подільський

Кам'янець-Подільський міськрайонний суд Хмельницької області

в складі: головуючого-судді Бондаря О.О.

за участю секретаря судового засідання Маневич І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення коштів.

Позовні вимоги обґрунтовує тими обставинами, що згідно договору від 28 березня 2016 року надав відповідачу у позику три тисячі доларів США, про що відповідач надав письмову розписку. Оскільки відповідач по теперішній час не повернув отримані кошти, позивач просить стягнути з ОСОБА_2 на його користь матеріальну шкоду в розмірі 3 000 доларів США, моральну шкоду в розмірі позики - 3 000 доларів США.

Позивач в судове засідання не з'явився, подав суду заяву в якій просить справу розглядати в його відсутності.

Відповідач в судове засідання не з'явився, подав заяву про слухання справи у його відсутності, позов не визнав.

Вивчивши матеріали справи в повному обємі, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню.

Судом встановлено, що відповідно договору позики від 28 березня 2016 року ОСОБА_1 надав ОСОБА_2 у позику три тисячі доларів США строком на один місяць (п.1 Договору позики)..

Відповідно п.2 Договору позики позичальник зобов'язується повернути суму позики у встановлений договором строк, який вираховується з дня передачі грошей йому.

Про отримання позики в сумі три тисячі доларів США, згідно договору від 28 березня 2016 року ОСОБА_2 надав ОСОБА_1 розписку від 28.03.2018 року.

Відповідач зобовязання перед позивачем не виконав, грошові кошти у встановлений договором строк не повернув.

Поняття договору позики визначено ст. 1046 ЦК України, згідно з якою за цим договором одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов'язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.

За своїми ознаками договір позики є реальним, оплатним або диспозитивно безоплатним, одностороннім, строковим або безстроковим.

Договір позики вважається укладеним в момент здійснення дій з передачі предмета договору на основі попередньої домовленості (п. 2 ч. 1 ст. 1046 ЦК України).

Ця особливість реальних договорів зазначена в ч. 2 ст. 640 ЦК України, за якою якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії.

Письмова форма договору позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, а й передачі грошової суми позичальнику (постанова Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 24 лютого 2016 р. у справі № 6-50цс16).

Відповідно до ст.1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі), що були передані йому позикодавцем у строк та в порядку, що встановлені договором.

Відповідно до ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобовязання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ст.525, 526 ЦК України зобовязання повинно виконуватись належним чином в установлений строк і одностороння відмова від виконання зобовязань не допускається.

Згідно зі статтею 22 ЦК України особа, якій завдано збитків унаслідок порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв?язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) та доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду встановлені ст. 1166 ЦК України, згідно ч. ч. 1, 2, 4 якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом.

Для визначення підстав застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, суду необхідно з'ясувати наявність всіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки, розміру шкоди, причинного зв'язку між протиправною поведінкою відповідача і шкодою, вину відповідача.

При цьому на позивача покладено обов'язок доведення факту протиправної поведінки, розміру завданої шкоди та прямого причинного зв'язку між порушенням зобов'язання та шкодою.

При відмові в задоволенні позову в частині відшкодування матеріальної шкоди суд враховує, що позивачем не вказано в позовній заяві в чому полягає матеріальна шкода, якими діями чи бездіяльністю відповідача заподіяно матеріальну шкоду та який причинний звязок між діями відповідача та матеріальною шкодою . Також позивачем не надано суду доказів заподіяння позивачу матеріальної шкоди.

Відповідно до положень цивільного законодавства можливість відшкодування моральної шкоди за порушення договірних відносин передбачена окремими статтями ЦК України, зокрема ст.611 ЦК України. Так, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом: припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання ; зміна умов зобов'язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.

Суд вважає, що з відповідача на користь позивача підлягає відшкодуванню моральна шкода в розмірі 1000 гривень.

При визначенні розміру моральної шкоди суд враховує ступінь душевних страждань, яких зазнав позивач, виходить з засад розумності та справедливості.

Також з відповідача на користь держави в звязку з частковим задоволенням позову та тим, що позивач, як інвалід другої групи звільнений від сплати судового збору , підлягає стягненню судовий збір в сумі 99 гривень 80 коп.

При визначенні розміру судового збору суд враховує, що позов задоволено в розмірі (6,1 % , це 1000 грн. моральна шкода/ 163537 гривень (6000 дол. США х 27,2563 грн. офіційний курс НБУ станом на 22 березня 2019 року) х 100.

На підставі викладеного, керуючись ст. 16, 525,526,611, 1049 ЦК України, ст.ст. 258 260, 263 265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 1000 гривень.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в сумі 99 грн. 80 коп.

В стягненні з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальної шкоди в сумі 3000 доларів США відмовити.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду на протязі 30 днів з дня проголошення рішення.

Рішення набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.. 273 ЦПК України.

Позивач: ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, 32302, реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1). Відповідач: ОСОБА_2 ( вул.9 травня,2, с.Слобідка Гуменецька, Камянець-Подільський район, Хмельницької області, реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ).

Суддя Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Бондар О.О