Справа № 216/6278/19
провадження 2-о/216/119/19
УХВАЛА

іменем України

14 листопада 2019 року місто Кривий Ріг

Суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Кузнецов Р.О., розглянувши матеріли позовної заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Відділ опіки та піклування Виконкому Центрально-Міської районної і місті ради, ОСОБА_2 , про встановлення громадянина обмежено дієздатним та встановлення над ним піклування, -

в с т а н о в и в:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення громадянина обмежено дієздатним та встановлення над ним піклування, заінтересовані особи: Відділ опіки та піклування Виконкому Центрально-Міської районної і місті ради, ОСОБА_2 .

Згідно з вимогами частини 1 статті 296 ЦПК України заяву про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи може бути подано членами її сім`ї, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Відповідно до ст. 3 Сімейного кодексу України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Як вбачається із заяви, ОСОБА_1 не є членом сім`ї ОСОБА_3 . Вони зареєстровані за різними адресами. Заявник вказує, що право на звернення до суду з заявою про встановлення громадянина обмежено дієздатним та встановлення над ним піклування їй надає сумісне проживання зі ОСОБА_3 .

Разом з цим, суд не може погодитися з позицією заявника за таких підстав.

Коло близьких родичів, які можуть звертатися до суду з заявою про визнання фізичної особи недієздатною, ст. 296 ЦПК України не визначено.

Проте, відповідно до частини 9 статті 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

У ЦПК України коло членів сім`ї, щодо яких фізична особа має право відмовитися давати показання, визначено в частині 1 статті 71 ЦПК України. До них належать чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб.

Враховуючи частину 9 статті 10 ЦПК України, визначаючи чи є заявник членом сім`ї особи, яку він просить визнати недієздатною, слід виходити з положень ч. 1 ст. 71 ЦПК України.

Виходячи з положень ч. 1 ст. 71 ЦПК України, заявник не є членом сім`ї.

Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду УРСР від 28.03.1972 року № 3 «Про судову практику в справах про визнання громадянина обмежено дієздатним чи недієздатним» справа про визнання громадянина недієздатним може бути порушена лише за заявою осіб, зазначених у ст. 256 ЦПК (1963р.). Якщо під час розгляду справи буде встановлено, що заява подана неправомочною особою, суд повинен, не закриваючи провадження в справі, обговорити питання про заміну неналежного заявника належним, виходячи з вимог ст. 105 ЦПК (1963р.).

Проте, на відміну від ст. 105 ЦПК УРСР 1963 р. ЦПК України від 03.10.2017 року, який набув чинності з 15.12.2017 року, не передбачає заміни неналежного позивача (заявника) належним, що випливає з принципу диспозитивності цивільного судочинства, визначеного у ст. 13 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» відповідно до положень статей 55, 124 Конституції України та статті 4 ЦПК кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

У випадках, установлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні чи суспільні інтереси та брати участь у цих справах.

Звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів інших осіб у випадках, не передбачених законом, розгляду не підлягають. У разі надходження такого звернення суддя повертає заяву на підставі пункту 1 частини 4 статті 185 ЦПК.

Враховуючи, що заявник не відноситься до кола осіб, яким законом надано право на звернення до суду в інтересах інших осіб, суддя приходить до висновку про необхідність повернути таку заяву заявнику, оскільки заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності.

Керуючись ст.ст.10, 13, 71, 185, 260, 296 ЦПК України, суддя -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Відділ опіки та піклування Виконкому Центрально-Міської районної і місті ради, ОСОБА_2 , про встановлення громадянина обмежено дієздатним та встановлення над ним піклування - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Р.О.Кузнецов