Номер провадження 2/754/5721/19
Справа №754/7101/19
18 грудня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Зотько Т.А.,
за участі секретаря судового засідання Ковальової В.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням у зв"зку із припиненням права власності та зняття особи з реєстрації за місцем проживання, -
Позивач ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням у зв"зку із припиненням права власності та зняття особи з реєстрації за місцем проживання. Вимоги позовної заяви мотивовані тим, що 27.03.2019 року між позивачем та ОСОБА_3 , було укладено Договір купівлі -продажу квартири по АДРЕСА_1 , посвідчений приватним нотаріусом КМНО Смекаліною Л.Т., зареєстрований в реєстрі за № 167. В результаті укладення зазначеного договору позивач набув право власності на вказану квартиру. Відповідно до умов Договору продавець зобов`язався протягом місяця після укладення цього Договору зняти з реєстраційного обліку свого сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований в квартирі, а також сплатити заборгованість за надання комунальних послуг, користування електроенергією та послугами телекомунікаційного зв`язку, яка виникла станом на 27.03.2019 року. Станом на 14.05.2019, продавець повністю звільнив та передав позивачу квартиру, однак зобов`язання щодо зняття з реєстрації ОСОБА_2 продавцем не виконані, що порушує права позивача, як нового власника квартири в частині вільного розпорядження власністю. Зі слів ОСОБА_3 (продавця квартири), ОСОБА_2 виїхав на постійне місце проживання за межі України та чи повернеться він до України і коли, наразі, не відомо. Враховуючи наведене, приймаючи до уваги відсутність альтернативних варіантів усунути порушення прав нового власника квартири, з метою захисту права власності, щодо вільного володіння, розпорядження та користування власним майном, позивач змушений звернутись до суду.
Ухвалою судді від 20.05.2019 року позовну заяву залишено без руху та надано термін для усунення недоліків.
Позивачем у визначений судом строк було усунуто недоліки позовної заяви, викладені в ухвалі від 20.05.2019 року.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 07.06.2019 було відкрито провадження у справі та призначено її до підготовчого розгляду.
Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 07.08.2019 було закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду у судовому засіданні.
В судове засідання позивач не з`явився, про день та час слухання справи повідомлений судом належним чином, про що свідчить особистий підпис зазначений в розписці. На адресу суду подав заяву, відповідно до якої просив розглянути справу у відсутності сторони позивача, разом з тим зазначав, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Згідно з вимогами ч.ч.6, 7 ст.128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення поштової кореспонденції суду. Крім того судом було здійснено виклик відповідача, шляхом розміщення оголошення на сайті «Судова влада України» у відповідності до вимог ч. 11 ст. 128 ЦПК України.
Відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надходило.
За даних обставин суд приходить до висновку, що відповідач належним чином повідомлявся судом про розгляд справи.
Відповідно до положень ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Вивчивши зміст позовної заяви та дослідивши матеріали справи суд вважав за можливе розглянути справу без участі сторін по справі на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи та, враховуючи положення ст.ст. 280-281 ЦПК України постановити заочне рішення у справі.
Дослідивши зібрані в справі письмові докази, суд приходить до висновку про часткове задоволення вимог позову з огляду на наступне.
Відповідно до ст.47 Конституції України кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках
Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до договору купівлі - продажу від 27.03.2019, ОСОБА_1 , набув у власність чотирьохкімнатну квартиру, загальною площею - 80, 40 кв.м., житловою площею - 54, 90 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до ч. 2 п. 5.1. Договору вказано, що продавець зобов`язується протягом місяця після укладення цього Договору зняти з реєстрації ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання якого зареєстровано в квартирі.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 (відповідач) перебуває з продавцем квартири ( ОСОБА_3 ) в родинних відносинах (член сім`ї) є її сином.
Як вбачається з довідки про реєстрацію місця проживання за відомостями наданими Відділом з питань реєстрації місця проживання/ перебування фізичних осіб Деснянської РДА, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований в спірній квартирі з 01.04.1997 по теперішній час.
Отже, станом на день подачі позову продавець зобов`язання, щодо зняття з реєстраційного обліку ОСОБА_2 , не виконав, таким чином порушивши права позивача, як власника квартири в частині вільного розпорядження власністю.
Згідно із ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Власникові, згідно зі ст. 317 ЦК України, належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Статтею 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Відповідно до вимог ч.1 ст.405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.
За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно з положеннями ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Таким чином, власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь - який час.
Право власності позивача на квартиру, а саме вільно володіти, користуватися та розпоряджатися майном на власний розсуд, виникло після реєстрації цього права у встановленому законом порядку на підставі договору купівлі-продажу.
Згідно із ст. 7 Закону України «Про свободу пресування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть.
Враховуючи, що позовні вимоги про визнання відповідача таким, що втратив право користування спірним житловим приміщенням підлягають задоволенню, то відповідно до ч. 1 ст. 7 вказаного Закону це і є підставою для зняття уповноваженим органом з реєстрації місця проживання відповідача, тому позовні вимоги щодо зняття з реєстрації місця проживання заявлені передчасно, позивач фактично просить вирішити питання, що відносяться до компетенції органів державної влади.
Окрім того визнання відповідача таким, що втратив право на користування житловим приміщенням є підставою для зняття відповідача з реєстраційного обліку в позасудовому порядку.
Таким чином, вирішення питання про зняття особи з реєстраційного обліку залежить, зокрема, від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства (ст. ст. 71, 72, 116, 156 ЖК України; ст. 405 ЦК України).
За таких обставин, суд приходить до висновку, що вимоги позивача про зняття відповідача з реєстраційного обліку є передчасними та такими, що не відповідають обраному способу захисту, а тому в їх задоволенні повинно бути відмовлено.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України підлягає з відповідача на користь позивача понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 768,40 грн..
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.41, 47 Конституції України, ст.ст.2, 5, 12, 13, 76-83, 128, 141, 259, 263-265, 268, 280-289, 354, Розділом ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, ст.ст. 316, 317, 319, 391, 405 ЦК України, ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні", суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням у зв"зку із припиненням права власності та зняття особи з реєстрації за місцем проживання - задовольнити частково.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , таким, що втратив право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 ) понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 768,40 грн..
В задоволенні інших вимог позову ОСОБА_2 - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.
Суддя: