Справа № 754/487/17
У Х В А Л А

Іменем України

14 лютого 2019 року Деснянський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді - Зотько Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Гайворонського В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, 3-особи: Київська міська державна адміністрація, Житлово-будівельний кооператив «Локомотив-9» про визнання недійсним свідоцтва про право власності на квартиру та визнання права власності на Ѕ частину квартири, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 12.01.2017 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва Шевчука О.П. від 16.01.2017 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в судовому засіданні.

07.11.2017 позивачем подано змінену позовну заяву до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, 3-особи: Київська міська державна адміністрація, ЖБК «Локомотив-9» про визнання недійсним свідоцтва про право власності на квартиру та визнання права власності на Ѕ частину квартири.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 18.01.2018 названу справу було передано до розгляду судді Зотько Т.А..

Враховуючи той факт, що попереднім складом суду у відповідності до ч.1 ст.173 ЦПК України у редакції до 15.12.2017, розгляд переданої справи по суті не розпочинався, суддя прийшов до висновку щодо необхідності проведення 23.03.2018 підготовчого засідання, з метою недопущення порушення прав сторін у справі..

Ухвалою суду від 25.04.2018 по вищевказаній справі було закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду у судовому засіданні.

Позивач та його представник - ОСОБА_4 у судове засідання 30.01.2019 не з'явились, про час і місце розгляду справи представник позивача був повідомлений судом належним чином, що підтверджується розпискою (а.с.179).

Розгляд справи за позовом ОСОБА_1 було відкладено на 16.30 годину 14 лютого 2019 року.

Позивач та його представник - ОСОБА_4 у судове засідання 14.02.2019 повторно не з'явились, про час і місце розгляду справи повідомлені судом належним чином, що підтверджується поштовими повідомленнями про вручення кореспонденції суду (а.с.194, 195).

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду,крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Ч. 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

З будь-якими клопотаннями щодо неможливості явки до суду 14.02.2019 з поважних причин, позивач та його представник не звертались, доказів поважності причин неявки за викликами для розгляду справи суду не надали.

Враховуючи вказане, суд приходить до висновку, що на порушення вимог чинного законодавства, сторона позивача неналежним чином користується наданими процесуальними правами, оскільки справа протягом тривалого часу перебуває у провадженні Деснянського районного суду м. Києва, при цьому у зв'язку з неявною сторони позивача суд позбавлений можливості вирішити справу по суті.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об'єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Враховуючи, що в матеріалах справи недостатньо даних про права та взаємовідносини сторін, вважаючи неможливим розгляд справи за відсутності позивача, а також враховуючи відсутність повідомлення причин неявки в судове засідання сторони позивача, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. ст. 43, 44, 131, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, 3-особи: Київська міська державна адміністрація, Житлово-будівельний кооператив «Локомотив-9» про визнання недійсним свідоцтва про право власності на квартиру та визнання права власності на Ѕ частину квартири - залишити без розгляду.

Роз'яснити, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутись до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, а у разі постановлення ухвали поза межами судового засідання або в судовому засідання у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - з моменту підписання ухвали суддею (суддями).

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя