Постанова

Іменем України

26 червня 2019 року

м. Київ

справа № 233/5905/16-ц

провадження № 61-12254св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д.,

суддів: Гулька Б. І., Воробйової І. А. (суддя-доповідач),Лідовця Р. А., Черняк Ю. В.,

учасники справи:

позивач - Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Добропіллі Донецької області,

відповідач - Державне підприємство «Науково-дослідний інститут медико-екологічних проблем Донбасу та вугільної промисловості Міністерства охорони здоров`я України»,

треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля», ОСОБА_1 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Добропіллі Донецької області на рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 20 березня 2017 року у складі судді Каліуш О. В. та ухвалу Апеляційного суду Донецької області від 17 травня 2017 року у складі колегії суддів: Дундар І. О., Кішкіної І. В., Груіцької Л. О.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У листопаді 2016 року Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Добропіллі Донецької області звернулося до суду із позовом до Державного підприємства «Науково-дослідний інститут медико-екологічних проблем Донбасу та вугільної промисловості Міністерства охорони здоров`я України», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля» (далі - ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля»), ОСОБА_2 , про скасування експертного медичного висновку.

Позов мотивовано тим, що 21 червня 2016 року о 09 год. 50 хв. з працівником шахти «Алмазна» ВСП «Шахтоуправління «Добропільське» ТОВ «ДТЕК «Добропіллявугілля» ОСОБА_2 стався нещасний випадок.

Експертним медичним висновком від 05 вересня 2016 року № 55 Державного підприємства «Науково-дослідного інституту медико-екологічних проблем Донбасу та вугільної промисловості Мiнiстерства охорони здоров`я України» встановлено, що у ОСОБА_2 стався гострий тепловий удар середнього ступеня.

Актом проведення розслідування нещасного випадку від 22 вересня 2016 року № 16 нещасний випадок, що стався з ОСОБА_2 21 червня 2016 року о 09 год. 50 хв., визнаний таким, що пов`язаний з виробництвом.

Позивач зазначав, що під час настання нещасного випадку ОСОБА_2 не мав важкого фізичного навантаження. Крім того, згідно із зазначеним актом температура повітря на робочому місці не була значно перевищена.

Ураховуючи викладене, Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Добропіллі Донецької області просило скасувати експертний медичний висновок від 05 вересня 2016 року № 55 Державного підприємства «Науково-дослідного інституту медико-екологічних проблем Донбасу та вугільної промисловості Мiнiстерства охорони здоров`я України». Призупинити розгляд заяви ОСОБА_2 про видачу направлення на Медико-соціальну експертну комісію.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 20 березня 2017 року у задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивачем не надано належних доказів на підтвердження факту відсутності причинного зв`язку між умовами виробництва та нещасним випадком на виробництві та спростування спірного висновку.

Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції

Ухвалою Апеляційного суду Донецької області від 17 травня 2017 року апеляційну скаргу Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Добропіллі Донецької області залишено без задоволення. Рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 20 березня 2017 року залишено без змін.

Рішення апеляційного суду мотивоване тим, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову в задоволенні позову, оскільки дії відповідача та третіх осіб щодо проведення розслідування нещасного випадку, який стався з ОСОБА_2 , відповідають вимогам закону. Крім того, регламентними документами відповідача не передбачено обов`язку щодо складання та підписання експертного висновку всіма членами комісії.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У червні 2017 року Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Добропіллі Донецької області подало до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою судді Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 19 червня 2017 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 12 жовтня 2017 року справу за позовом Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Добропіллі Донецької області до Державного підприємства «Науково-дослідний інститут медико-екологічних проблем Донбасу та вугільної промисловості Міністерства охорони здоров`я України», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля», ОСОБА_2 про скасування експертного медичного висновку призначено до судового розгляду в складі колегії з п`яти суддів.

Відповідно до пункту 6 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ діяв у межах повноважень, визначених процесуальним законом, до початку роботи Верховного Суду та до набрання чинності відповідним процесуальним законодавством, що регулює порядок розгляду справ Верховним Судом.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», за якими судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд (стаття 388 ЦПК України).

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIIІ «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

05 березня 2018 року справу передано до Верховного Суду.

У червні 2019 року згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана судді-доповідачеві.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що суди попередніх інстанцій не надали належної оцінки тому, що експертний медичний висновок від 05 вересня 2016 року № 55 є неправомірним, оскільки підписаний лише головою та двома членами комісії. Крім того, згідно із зазначеним актом огляду температура повітря на робочому місці не була значно перевищена. Таким чином, експертним медичним висновком від 05 вересня 2016 року № 55 Державного підприємства «Науково-дослідного інституту медико-екологічних проблем Донбасу та вугільної промисловості Мiнiстерства охорони здоров`я України» помилково встановлено, що у ОСОБА_2 стався гострий тепловий удар середнього ступеня. Також наявні у потерпілого ОСОБА_2 симптоми захворювання після виписки з лікарні викликані виключно супутньою хронічною патологією хребта та вродженими вадами судин головного мозку.

Короткий зміст позиції інших учасників справи

Відповідач відзив на касаційну скаргу не надав.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Судами попередніх інстанцій встановлено, що 21 червня 2016 року о 09 год. 50 хв. з працівником шахти «Алмазна» ВСП «Шахтоуправління «Добропільське» ТОВ «ДТЕК «Добропіллявугілля» ОСОБА_2 під час виконання ним трудових обов`язків стався нещасний випадок.

Експертним медичним висновком від 05 вересня 2016 року № 55 Державного підприємства «Науково-дослідного інституту медико-екологічних проблем Донбасу та вугільної промисловості Мiнiстерства охорони здоров`я України» встановлено, що у прохідника ОСОБА_2 стався гострий тепловий удар середнього ступеня (а.с. 6-10).

Актом проведення розслідування нещасного випадку від 22 вересня 2016 року № 16 нещасний випадок, що стався з ОСОБА_2 21 червня 2016 року о 09 год. 50 хв., визнаний таким, що пов`язаний з виробництвом (а.с. 25, 26).

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Встановлено й це вбачається з матеріалів справи, що оскаржуване судове рішення апеляційного суду ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до статті 173 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до частини другої статті 153 КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України від 14 жовтня 1992 року «Про охорону праці» державна політика в галузі охорони праці базується, зокрема, на принципах пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці, соціального захисту працівників, повного відшкодування шкоди особам, які потерпіли від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань.

Згідно з частиною першою статті 9 Закону України «Про охорону праці» відшкодування шкоди, заподіяної працівникові внаслідок ушкодження його здоров`я або у разі смерті працівника здійснюється Фондом соціального страхування від нещасних випадків відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності».

Згідно із статтею 22 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

Відповідно до частини другої статті 36 Закону України від 23 вересня 1999 року № 1105-XIV «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».

На підставі пункту 18 частини п`ятнадцятої Постанови Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232 «Деякі питання розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві» (в редакції чинній на час розгляду справи), якою затверджено Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві (далі - Порядок), обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є раптове погіршення стану здоров`я потерпілого або його смерті під час виконання трудових (посадових) обов`язків внаслідок впливу небезпечних чи шкідливих виробничих факторів та/або факторів важкості чи напруженості трудового процесу, що підтверджено медичним висновком, або якщо потерпілий не пройшов обов`язкового медичного огляду відповідно до законодавства, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку.

Відповідно до пункту 64 зазначеного Порядку віднесення захворювання до професійного здійснюється відповідно до процедури встановлення зв`язку захворювання з умовами праці згідно з додатком 14 та переліку професійних захворювань, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 листопада 2000 року № 1662 «Про затвердження переліку професійних захворювань». Перелік установ і закладів, які мають право встановлювати остаточний діагноз професійних захворювань, переглядається кожні п`ять років та затверджується Міністерством охорони здоров`я.

Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08 травня 2002 року № 166/32 «Щодо закріплення за науково-дослідними інститутами гігієнічного профілю галузей економіки та адміністративних територій з питань гігієни праці та профпатології» затверджено перелік адміністративних територій України, що закріплюються за науково-дослідними установами гігієнічного профілю Міністерством охорони здоров`я України та АМН України для діагностики професійних захворювань, надання консультативно-методичної допомоги при проведенні санітарно-гігієнічного контролю за умовами праці та медико-санітарної допомоги працюючим, що додається, за яким на території Донецької області з цією метою діє Донецькій науково-дослідний інститут медико-екологічних проблем Донбасу та вугільної промисловості м. Донецька.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що 05 вересня 2016 року Державне підприємство «НДІ МЕП Донбасу та вугільної промисловості Міністерство охорони здоров`я України» надало експертний медичний висновок № 55, за яким нещасний випадок раптового погіршення стану здоров`я ОСОБА_2 пов`язаний з умовами праці.

Вирішуючи справу, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про те, що дії відповідачів та третьої особи в частині проведення розслідування нещасного випадку, який стався з ОСОБА_2 , відповідають вимогам закону.

Доводи касаційної скарги про те, що акт огляду місця події, в якому зафіксована температура повітря, не значно перевищує нормативи та дані динамічного спостереження є безпідставними.

Відповідно до пункту 17 зазначеного вище Порядку матеріалами розслідування нещасного випадку є акти за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний з виробництвом), наказ про утворення комісії, картка за формою П-5 (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пояснення потерпілого, осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб (у разі їх наявності), копії документів про кваліфікацію працівника, проведення відповідних інструктажів та медичних оглядів, а також отримання завдання на виконання роботи, під час якої стався нещасний випадок (за наявності), а також у разі потреби витяги з експлуатаційної документації, схеми, фотографії, інші документи, що характеризують стан робочого місця (устаткування, апаратури, матеріалів тощо), висновок лікувально-профілактичного закладу про стан сп`яніння, наявність в організмі потерпілого алкоголю, наркотичних чи отруйних речовин, тобто розділом «Розслідування та облік нещасних випадків» порядку не передбачено складання протоколу огляду місця, де стався нещасний випадок.

Цей документ є обов`язковим при проведенні спеціального розслідування на підставі пункту 50 Порядку: до матеріалів спеціального розслідування, крім випадків, зазначених у пункті 51 цього Порядку, належить протокол огляду місця, де стався нещасний випадок, згідно з додатком 11.

Також характеристика місця нещасного випадку, а саме кількість та температура повітря, вміст кисню зафіксовані в акті проведення розслідування нещасного випадку, що стався 21 червня 2016 року з ОСОБА_2 , та встановлено незадовільний стан виробничого середовища в частині розрахункової кількості повітря, швидкості руху рудникового повітря, температури повітря.

До комісії з розслідування зазначеного нещасного випадку входив представник Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Добропіллі Донецької області, який підписав цей акт без зауважень.

Таким чином, доводи касаційної скарги про те, що наявні у потерпілого ОСОБА_2 симптоми після виписки з лікарні викликані виключно супутньою хронічною патологією хребта та вродженими вадами судин головного мозку, є необґрунтованими.

Також посилання в касаційній скарзі на те, що експертний медичний висновок є неправомірним, оскільки підписаний лише головою та двома членами комісії, є безпідставними.

Наказом «Про роботу комісії інституту по встановленню причинного зв`язку раптового погіршення стану здоров`я працівника або його смерті унаслідок гострої серцево-судинної недостатності з умовами праці» від 29 січня 2016 року № 1/1 затверджено комісію з розслідування і встановлення причинного зв`язку раптового погіршення стану здоров`я працівника з умовами праці в складі восьми осіб, затверджено Положення про роботу комісії (а.с. 104-106).

Експертний медичний висновок від 05 вересня 2016 року № 55 складено та підписано експертною комісією у складі трьох осіб (а.с. 6-10).

Відповідно до пункту 5 Положення про роботу комісії експертний висновок підписується головою і членами комісії, що брали участь в експертизі цього випадку (а. с.107-109).

Таким чином, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про те, що участь усіх членів комісії в розслідуванні кожного нещасного випадку не є обов`язковою.

Інші доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують, на законність судових рішень не впливають.

Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

Керуючись статтями 400, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Добропіллі Донецької області залишити без задоволення.

Рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 20 березня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Донецької області від 17 травня 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді: Б. І. Гулько

І. А. Воробйова

Р. А. Лідовець

Ю. В. Черняк