Провадження № 2/369/4302/19
25.11.2019 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі
головуючої судді Ковальчук Л. М.,
при секретарі Заїка О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що будинок АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 на праві особистої власності на підставі договору купівлі-продажу від 28 липня 1989 року посвідченим державним нотаріусом Києво-Святошинської державної нотаріальної контори Стратілат П.І., зареєстрований в реєстрі № 3175.
Будинок розташований на земельній ділянці розміром 600,00 га, має розмір жилої площі в цілому 37,4 кв.м.
Біля будинку є: два сараї, погріб під сараєм, вбиральня, огорожа, Ѕ частини колодязя.
У даному будинку зареєстрований ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який доводиться позивачу ОСОБА_1 колишнім чоловіком.
13.04.1995 року їхній шлюб розірвано, про що свідчить свідоцтво про розірвання шлюбу, видане Києво-Святошинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 52.
В будинку АДРЕСА_1 на даний час разом з позивачем ОСОБА_1 проживає та зареєстрований її син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідач ОСОБА_2 в 2014 році залишив добровільно будинок, без будь-яких поважних причин, і до цього часу не проживає, ніякого інтересу до житла не проявляє. Де саме на даний час відповідач ОСОБА_2 проживає, позивач не знає, так як з 2014 року вона з ним не спілкується і не підтримує зв`язків.
Позивач ОСОБА_1 неодноразово просила відповідача знятись з реєстрації в будинку АДРЕСА_1 , але всі її прохання ігнорував та відмовлявся добровільно знятись з реєстрації за вищевказаною адресою.
Відповідач ОСОБА_2 , не проживає в спірному будинку більше одного року, а тому втратив право на користування даним житлом.
Враховуючи вищевикладене, позивач просила суд визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування жилим приміщенням в будинку АДРЕСА_1 .
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17 вересня 2019 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, та призначено підготовче провадження на 18.10.2019 року.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 жовтня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 25 листопада 2019 року.
Відповідач до суду відзиву не надав, у відповідності до ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву, у якій просила справу розглядати у її відсутності, позов підтримала та просила його задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, причини неявки суду не відомі.
Відповідно до ч. 2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, дослідивши письмові докази по справі, приходить до висновку про задоволення заявлених позовних вимог з огляду на наступне.
Судом встановлено, що будинок АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 на праві особистої власності на підставі договору купівлі-продажу від 28 липня 1989 року посвідченим державним нотаріусом Києво-Святошинської державної нотаріальної контори Стратілат П.І., зареєстрований в реєстрі № 3175, що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 28 липня 1989 року.
Будинок розташований на земельній ділянці розміром 600,00 га, має розмір жилої площі в цілому 37,4 кв.м. Біля будинку є: два сараї, погріб під сараєм, вбиральня, огорожа, Ѕ частини колодязя.
Згідно копії будинкової книги для прописки громадян, що проживають в будинку АДРЕСА_1 колишній чоловік позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований у даному будинку.
13.04.1995 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 виданого Києво-Святошинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області від 02 серпня 2018 року, актовий запис № 52.
Відповідач ОСОБА_2 в 2014 році залишив добровільно будинок, без будь-яких поважних причин, і до цього часу не проживає, ніякого інтересу до житла не проявляє. Де саме на даний час відповідач ОСОБА_2 проживає, позивач не знає, так як з 2014 року вона з ним не спілкується і не підтримує зв`язків.
Позивач ОСОБА_1 неодноразово просила відповідача знятись з реєстрації в будинку АДРЕСА_1 , але всі її прохання ігнорував та відмовлявся добровільно знятись з реєстрації за вищевказаною адресою.
Згідно акта депутата Боярської міської ради VІІ скликання Києво-Святошинського району Київської області № 1032 від 30 серпня 2019 року виданого ОСОБА_4 встановлено, що при обстежені житлових умов ОСОБА_1 в будинку АДРЕСА_1 , зареєстровано три особи, однак з 2014 року по теперішній час ОСОБА_2 , 1951 року народження фактично не проживає.
Відповідно до ст. 58 ЖК України на підставі рішення про надання жилого приміщення в будинку державного або громадського житлового фонду виконавчий комітет районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів видає громадянинові ордер, який є єдиною підставою для вселення в надане жиле приміщення. Ордер може бути видано лише на вільне жиле приміщення.
Стаття 61 ЖК України передбачає, що користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер.
Відповідно до ст.71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.
Згідно ст.72 ЖК України особа у судовому порядку втрачає право користування жилим приміщенням, якщо вона відсутня понад строки встановлені ЖК України.
Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Кривіцька та Кривіцький проти України» від 02 грудня 2010 року зазначав, що поняття «житло» не обмежується приміщенням, в якому особа проживає на законних підставах або яке було в законному порядку встановлене, а залежить від фактичних обставин, а саме - існування достатніх і тривалих зв`язків із конкретним місцем. Утрата житла будь-якою особою є крайньою формою втручання в право на житло.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.10 постанови №2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст.71 ЖК України), необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.
Враховуючи те, що відповідач понад встановлений законом строк не проживає у будинку АДРЕСА_1 , та доказів, які б підтверджували його відсутність у квартирі з поважних причин суду не надано, суд вважає за можливе задовольнити позов.
Керуючись ст.ст. 9, 59, 61, 71, 72, ЦК України, ст. ст. 58, 61 ЖК України, суд,, ст. ст. 4, 13, 77, 78, 81, 259, 264, 265, 268, 280, 284 ЦПК України, суд -
Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням в будинку АДРЕСА_1 .
Інформація про позивача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .
Інформація про відповідача: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня винесення рішення суду.
Суддя Л.М. Ковальчук