Справа № 651/676/18
Провадження № 2/651/14/19
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
14.02.2019 року смт. Верхній Рогачик
Верхньорогачицький районний
суд Херсонської області в складі:
судді ЗАГРУННОГО В.Г.
секретаря БЕДЮХ А.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Верхньорогачицького районного суду Херсонської області смт. Верхній Рогачик Верхньорогачицького району Херсонської області цивільну справу № 651/676/18 за позовом ОСОБА_1, в інтересах якої на підставі довіреності діє начальник Верхньорогачицького бюро правової допомоги Каховського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,
21.12.2018 року ОСОБА_1, в інтересах якої на підставі довіреності діє начальник Верхньорогачицького бюро правової допомоги Каховського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_2, звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу. В своїй заяві зазначає, що 09.02.1999 року вона уклала шлюб з ОСОБА_3, який зареєстрований Бережанською сільською радою Верхньорогачицького району Херсонської області, актовий запис № 3. Від подружнього життя мають п'ятьох спільних дітей:
- син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1;
- дочка ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2;
- дочка ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3;
- син ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_4;
- син ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_5.
Спільне життя з відповідачем не склалося, тому що у них різні погляди на сімейне життя та обов'язки. Вони стали зовсім чужими людьми та втратили почуття поваги та довіри одне до одного. Можливості зберегти сім'ю немає. Подружні відносини між ними припинилися з липня 2016 року. З цього часу спільне господарство не ведуть, проживають окремо, майже не спілкуються, спору про поділ майна, що є їх спільною власністю немає.
Спору щодо утримання та виховання спільних неповнолітніх дітей між ними немає. Вважає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливе, оскільки суперечить інтересам сторін та інтересам їх спільних дітей. На примирення не згодна і тому просить суд розірвати шлюб між нею та ОСОБА_3, який зареєстрований 09 лютого 1999 року Бережанською сільською радою Верхньорогачицького району Херсонської області, актовий запис № 3. Після розірвання шлюбу залишити їй шлюбне прізвище «ОСОБА_1». Стягнути з відповідача на її користь витрати, понесені при сплаті судового збору.
Ухвалою від 27.12.2018 року провадження у справі відкрито та призначено до підготовчого засідання за правилами загального позовного провадження на 10.00 годину 24.01.2019 року. Ухвалою від 24.01.2019 року закрито підготовче провадження та призначено слухання справи на 14.00 годину 14.02.2019 року.
В судове засідання позивач та її представник не з'явилися, подали заяви про розгляд справи за їх відсутності, позов підтримали в повному обсязі та просили його задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечили (а.с. 38, 39).
В судове засідання відповідач не з"явився, хоч був належним чином повідомлений про дату, час та місце його проведення відповідно до вимог п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, про що в справі мається відповідне рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 36), причини своєї неявки не повідомив, відзив на позов не надав та не заявив клопотання про надання йому додаткового строку для подання відзиву.
Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:
1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;
2) відповідач не з"явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;
3) відповідач не подав відзив;
4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Отже, з врахуванням думки учасників процесу суд вважає за можливе розглянути справу по суті без відповідача та ухвалити заочне рішення.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно свідоцтва про одруження серія НОМЕР_2 від 09.02.1999 року, виданного Бережанською сільською радою Верхньорогачицького району Херсонської області, актовий запис № 3 (а.с.6) - 09.02.1999 року ОСОБА_3 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб. Після одруження прізвище дружини змінено на «ОСОБА_1».
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_3, виданого 03.12.1998 року Бережанською сільською радою Верхньорогачицького району Херсонської області, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_6, є сином ОСОБА_3 та ОСОБА_1 (а.с. 7).
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_4, виданого повторно 12.11.2014 року виконавчим комітетом Бережанської сільської ради Верхньорогачицького району Херсонської області, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, є дочкою ОСОБА_3 та ОСОБА_1 (а.с. 8).
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_5, виданого 22.06.2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кам'янсько-Дніпровського районного управління юстиції Запорізької області, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3, є дочкою ОСОБА_3 та ОСОБА_1 (а.с. 9).
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_6, виданого повторно 12.11.2014 року виконавчим комітетом Бережанської сільської ради Верхньорогачицького району Херсонської області, ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_4, є сином ОСОБА_3 та ОСОБА_1 (а.с. 10).
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_7, виданого 09.06.2016 року Бережанською сільською радою Верхньорогачицького району Херсонської області, ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_5, є сином ОСОБА_3 та ОСОБА_1 (а.с. 11).
Як зазначено позивачем спільним побутом вони з відповідачем не пов'язані, сумісно нажите майно відсутнє, на даний час проживають окремо, спір про виховання, проживання та утримання дітей між ними відсутній. Дані обставини не спростовано відповідачем, тому суд вважає за необхідне вказані факти вважати встановленими та доведеними.
У відповідності до ч.1 ст.51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім'ї.
За правилами ч.2 ст.3 Сімейного кодексу України, сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Подружжя вважається сім'єю і тоді, коли дружина та чоловік у зв'язку з навчанням, роботою, лікуванням, необхідністю догляду за батьками, дітьми та з інших поважних причин не проживають спільно.
Відповідно до ч.3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного Кодексу.
Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Відповідно до ст. 112 ч.2 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Як вбачається із п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
У ст. 17 Закону України №3477-IV від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зазначено, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права».
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім'ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред'явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Таким чином, приймаючи до уваги, що причини, що спонукають наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам та інтересам їх малолтніх дітей, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Крім того, відповідно до ст. 113 СК України особа яка змінила своє прізвище у зв"язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Тому, з урахуванням клопотання позивача, суд вважає необхідним після розірвання шлюбу не змінювати прізвище позивача «ОСОБА_1» на дошлюбне «ОСОБА_1».
Крім того, оскільки позовні вимоги задоволені в повному обсязі і позивач просить суд стягнути з відповідача на її користь понесені нею судові витрати, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму сплаченого судового збору, в розмірі 704 гривні 80 копійок.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 105, 110, 112, 114, 113, 115 СК України, ст.ст. 5, 10, 12, 13, 76, 81-83, 141, 264, 265, 280-289, 354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1, в інтересах якої на підставі довіреності діє начальник Верхньорогачицького бюро правової допомоги Каховського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_7, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_8, який зареєстрований 09.02.1999 року у Бережанській сільській раді Верхньорогачицького району Херсонської області, актовий запис № 3.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити шлюбне прізвище «ОСОБА_1».
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 суму сплаченого судового збору в розмірі 704 гривні 80 копійок.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем шляхом подання апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Позивач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу XIII «Перехідних положень» Цивільного процесуального кодексу України (в редакції закону №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_7, місце народження: Російська Федерація, Ростовська область, Кр.Сулінський район, х. Тацин, реєстраційний номер облікової картки платника податків № НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1.
Відповідач: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_8, місце народження: с. Ушкалка Верхньорогачицького району Херсонської області, паспорт серія НОМЕР_8, виданий 22.06.2016 року Верхньорогачицьким РС УДМС України в Херсонській області, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1
Суддя
Верхньорогачицького районного
суду Херсонської області В.Г. Загрунний