Провадження №2/523/5626/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" грудня 2019 р. суддя Суворовського районного суду міста Одеси Сувертак І. В., розглянув матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Суворовського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області, Держави Україна в особі Державної казначейської служби Україна про стягнення моральної та матеріальної шкоди,-

Встановив:

На адресу суду 19 грудня 2019 року надійшла заява ОСОБА_1 до Суворовського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області, Держави Україна в особі Державної казначейської служби Україна про стягнення моральної та матеріальної шкоди.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.12.2019 року визначено головуючого-суддя Сувертак І. В. Справу передано судді 21.12.2019 року.

Свою позовну заяву ОСОБА_1 обґрунтував тим, що керівництво ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області зловживає владою, що призводить до негативних наслідків в країні, що спричинило йому моральну шкоду, котру він оцінив в 100000 гривень.

Окрім того, оскільки він інвалід 2-ї групи він звільняється від сплати судового збору.

Зазначена заява повинна бути повернена позивачу у зв`язку з наступним.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є основною засадою (принципом) цивільного судочинства (пункт 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У відповідності до п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

Згідно з ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Так, Касаційний адміністративний суд у складі ВС (рішення від 13.03.2019 р. у справі №814/218/14) зазначив, що під зловживанням процесуальними правами слід розуміти форму умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних з наслідками, до яких вони можуть призвести; використанні наданих прав всупереч їхньому призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження; перешкоджанні діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ; необґрунтованому перевантаженні роботи суду.

ЄСПЛ застосовує положення, передбачене ч.3 ст.35 Європейської Конвенції з прав людини, де вказано, що Суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на подання заяви.

Питання щодо наявності чи відсутності зловживання правом на подання заяви вирішується Судом у кожному конкретному випадку окремо. Проте, за загальним правилом, яке міститься у справі «Миролюбов та інші проти Латвії» (рішення від 15.09.2009 року), про зловживання правом у розумінні п.3 ст.35 Конвенції мова йде у тих випадках, коли поведінка заявника, яка явно не відповідає призначенню гарантованого Конвенцією права на звернення до Суду, порушує встановлений порядок роботи Суду або ускладнює належний перебіг розглядів справ. При цьому Суд наголошує, що визнання заяви неприйнятною з мотивів зловживання правом на подання заяви є винятковим процедурним заходом (пункти 62, 65).

Зловживання правом - це особливий вид правової поведінки, який полягає у використанні особою своїх прав у недозволені способи, що суперечать призначенню права, внаслідок чого завдаються збитки (шкода) суспільству, державі, окремій особі.

Стримування зловживання правом - це боротьба не з самою поведінкою, а з конкретними проявами правової поведінки, що завдають шкоди суспільству й особі.

Частиною 4 ст. 44 ЦПК Українипередбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Окрім того, основними засадами (принципами) цивільного судочинства є: верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Суд звертає увагу позивача на те, що текст позовної заяви викладений в принизливій і брутальній формі, є зневажливим та образливій до інших учасників процесу, що неприпустимо. Окрім того, позовна заява має ознаки проявляння расизму.

Враховуючи вище викладене, суд вважає за необхідне вказану позовну заяву повернути позивачу, оскільки позов має очевидно штучний характер та попередити його про необхідність утриматись від протиправних дій, оскільки вони можуть призвести до застосування судом заходу процесуального примусу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 44 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Визнати дії ОСОБА_1 зловживанням процесуальними правами.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Суворовського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області, Держави Україна в особі Державної казначейської служби Україна про стягнення моральної та матеріальної шкоди повернути.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 261 ЦПК України.

Згідно з ст. 354 та відповідно до п. 8 та п.п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Суворовський районний суд м. Одеси до Одеського апеляційного суду.

Суддя