У Х В А Л А

Іменем України

12 березня 2019 року м. Київ

Деснянський районний суд міста Києва

під головуванням судді Бабко В.В.

за участю секретаря судового засідання Козловець К.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою подружжя ,-

ВСТАНОВИВ:

Заявники звернулися до суду із заявою про розірвання шлюбу за заявою подружжя.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 10.09.2018 відкрито провадження по цивільній справі за заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою подружжя.

В судове засідання яке було призначено на 30.10.2018 заявникі, які були повідомлені належним чином про час та дату судового засідання не з'явились, тому судом було відкладено на 03.12.2018 на підставі п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України.

03.12.2018 заявники в судове засідання не з'явились, тому судом було повторно відкладено на 11.01.2019р. на підставі п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України.

11.01.2019 заявники в судове засідання не з'явились, тому судом було повторно відкладено на 12.03.2019р. на підставі п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України

12.03.2019 заявники в судове засідання не з'явились, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином, заяви про розгляд справи у відсутності заявників до суду не надходило.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Однією з основних засад цивільного судочинства, у відповідність до ст. 2 ЦПК України, є неприпустимість зловживання процесуальних прав.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов'язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи.

Стаття 44 ЦПК України зазначає, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Враховуючи вказане, суд визнає, що заявники 12.03.2019 четвертий раз не з'явились до суду без поважних причин.

Згідно з ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомить про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з'явлення не перешкоджає розгляду справи, суд залишає заяву без розгляду.

На порушення вимог чинного законодавства, сторона позивача неналежним чином користується наданами процесуальними правами, оскільки справа протягом тривалого часу, перебуває у провадженні Деснянського районного суду міста Києва.

Враховуючи, що в матеріалах справи недостатньо даних про права та взаємовідносини сторін, вважає неможливим розгляд справи за відсутності позивача, а також враховуючи відсутність підтвердження поважності причин неявки в судове засідання сторони позивача, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду.

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою подружжя - залишити без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, позивач має право знову звернутись до суду з аналогічною позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя В.В.Бабко