З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
13 лютого 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді - Орєхова О. І. ,
за участі секретаря - Сокур О. В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду № 2 в м. Біла Церква цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-ГТВ» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку, -
26.12.2018 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-ГТВ» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку, посилаючись на наступні обставини.
У відповідності до її заяви від 19.07.2018 року за Наказом № 2-к від 19.07.2018 року її було звільнено з посади товариства відповідача за власним бажанням, на підставі ч. 1 ст. 38 КЗпП України.
Всупереч вимогам, зокрема ст.ст. 47, 83 КЗпП України, та ч. ст. 24 Закону України «Про відпустки», згідно довідки відповідача про розмір заборгованості за № 24/837 від 25.07.2018 року, в день звільнення з роботи, їй не було виплачено заробітну плату та відповідну компенсацію на загальну суму 38 233,26 гривень.
Зазначена сума заборгованості, відповідачем в примусовому порядку на підставі судового наказу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 02 серпня 2018 року у справі № 357/8560/18, на день звернення до суду не погашена.
Статтею 117 КЗпП України передбачено, що в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки то день фактичного розрахунку.
Згідно ч. 1 ст. 116 КЗпП України, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред'явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.
Отже, враховуючи невиплату Позивачу належних сум при звільненні у строки встановлені трудовим законодавством. Відповідач зобов'язаний виплатити працівникові середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні по день фактичного розрахунку.
Просила суд стягнути з Відповідача - ТОВ «ІНТЕР-ГТВ» на її користь середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні з 19.08.2018 року по 26.12.2018 року в розмірі 33 593,04 грн. ( а. с. 2-4 ).
Ухвалою судді від 11 січня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у вищезазначеній цивільній справі. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням ( викликом ) сторін ( а. с. 10-11 ).
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явилася, надала до суду заяву, отриману судом 13.02.2019 року за вх. № 5947, в якій просила справу розглянути у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та не заперечує проти прийняття заочного рішення.
Відповідач ТОВ «Інтер-ГТВ» в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце слухання справи був повідомленим належним чином, про що в матеріалах справи свідчить наявне поштове повідомлення про вручення.
Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.
Отже, з наявного поштового повідомлення вбачається, що уповноваженою особою Сірик судову повістку отримано 18.01.2019 року, тобто завчасно до судового розгляду.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Отже, оскільки сторони не з'явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Ухвалою суду від 13.02.2019 року було постановлено провести заочний розгляд у вищезазначеній цивільній справі.
Стаття 280 ЦПК України визначає, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивача ОСОБА_1 підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин,крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин.
В судовому засіданні встановлено, що позивачка ОСОБА_1 Наказом № 2-к від 19.07.2018 року була звільнена за ч. 1 ст. 38 КЗпП України.
Звертаючись до суду з вищевказаним позовом, позивач ОСОБА_1 посилається на те, що відповідач не розрахувався з нею при звільненні, а тому з відповідача підлягає стягненню середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні.
Статтею 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Згідно вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
З наявної в матеріалах справи довідки від 25.07.2018 року за вих. № 24/837, виданої ТОВ «Інтер-ГТВ» ОСОБА_1, з якої вбачається, що станом на 25.07.2018 року заборгованість з виплати заробітної плати становить 38 233,26 гривень.
З довідки від 19.12.2018 року за вих. № 24/2065, виданої ТОВ «Інтер-ГТВ» ОСОБА_1 вбачається, що середньоденний заробіток за два попередніх місяці перед звільненням складає 37,83 гривень.
Власник або уповноважений ним орган зобов'язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок (ст. 47 КЗпП).
Згідно ст. 116 КЗпП України, - при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред'явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.
Відповідно до ч. 1 ст. 117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.
Частиною 2 ст. 117 КЗпП України передбачено, що при наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору.
Пунктом 20 Постанови «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» від 24.12.1999 року №13 Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв'язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред'явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст.117 КЗпП України стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при не проведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини.
Виходячи з правової позиції ВСУ, висловленої в постанові від 13.03.2017 року у справі №6-259цс17, - у разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 КЗпП України, при відсутності спору про їх розмір, підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.
Встановлено, що сума заборгованості по заробітній платі в розмірі 38 233,26 гривень стягнута з відповідача ТОВ «Інтер-ГТВ» на підставі судового наказу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 02 серпня 2018 року, однак на теперішній час не виплачена.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно довідки ТОВ «Інтер-ГТВ» від 19.12.2018 року № 24/2065 середній заробіток за два попередні місяці перед звільненням складає 37,83 гривень.
Отже, розмір середньоденної заробітної плати складає 302,64 гривень ( 37,83 грн. - середньогодинна заробітна плата х 8 годин - тривалість денного робочого часу ).
Тому, за період з 19.07.2018 року ( час звільнення ) по 26.12.2018 року ( день звернення до суду ) в межах позовних вимог пройшло 111 робочих днів, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 33 593,04 гривень середній заробіток за час затримки при розрахунку при звільненні ( 302,64 - середньоденна заробітна плата х 111 днів ).
Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.
Згідно із п. 1 ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на - відповідача.
Відповідно до ч 6 ст. 141 цього Кодексу якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
З 1 січня 2019 року відповідно до Закону України «Про судовий збір» та Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» ставки судового збору змінюються.
Як визначено у Законі, судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.
Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Оскільки, позивач при зверненні до суду був звільнений від сплати судового збору, то з відповідача ТОВ «Інтер-ГТВ» на користь держави підлягаю стягненню судовий збір у сумі 768,40 гривень.
Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст. 47, 116, 117 КЗпП України, ст.ст. 4, 12, 19, 76, 77, 81, 133, 141, 265, 273, 280-289 ЦПК України, п. 20 Постанови «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» від 24.12.1999 року №13, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-ГТВ» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку, - задовольнити.
Стягнути з відповідача товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-ГТВ» на користь позивача ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні у сумі 33 593,04 гривень ( тридцять три тисячі п'ятсот дев'яносто три гривні чотири копійки ).
Стягнути відповідача товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-ГТВ» на користь держави судовий збір у сумі 768,40 гривень ( сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок ).
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення ( виклику ) учасників справи, копія судового рішення на надсилається протягом двох днів з дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.
Позивач: ОСОБА_1 ( адреса проживання: АДРЕСА_1, паспорт НОМЕР_1, виданий 17 січня 1997 року МВ № 1 Білоцерківського МУГУ МВС України в Київській області );
Повне заочне судове рішення складено 13 лютого 2019 року.
Заочне рішення надруковане в нарадчій кімнаті в одному примірнику.
СуддяО. І. Орєхов