Справа № 389/1792/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.01.2019 року, суддя Олександрівського районного суду Кіровоградської області Мирошниченко Д.В., перевіривши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом в кому просить розірвати шлюб з відповідачем, зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Олександрівського районного управління юстиції у Кіровоградській області, актовий запис № 19.

Після відкриття провадження у справі, в підготовчому засіданні судом було встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України ( далі ЦПК України) та постановлено ухвалу про залишення заяви без руху.

Позивачу на адресу вказану в позовній заяві рекомендованим листом з повідомленням було направлено копію ухвали для усунення недоліків.

Однак, направлений лист повернувся до суду з відміткою «за даною адресою не проживає».

Частиною 1 ст. 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв?язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Жодних повідомлень про зміну місцезнаходження чи місця проживання позивача на адресу суду не надходило.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Ковенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Так як, позивач належним чином не вказала своє місцезнаходження чи місцеперебування, жодного разу не поцікавилась провадженням у справі за своєю позовною заявою та вимог ухвали Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 28.12.2018 року не виконала, тому, відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу, оскільки суд позбавлений можливості об?єктивно та з дотриманням вимог ЦПК України (безпосередньо за участі позивача) прийняти до розгляду та розглянути дану справу.

Керуючись ст.ст. 185, 260-261 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сил из моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її складання або з дня її отримання.

Суддя:/підпис/

З оригіналом вірно.

Суддя Олександрівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_3