Провадження № 2/761/3884/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

19 березня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

при секретарі - Токач М.С.,

за участі:

позивача - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві у порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Київське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до Комунального підприємства «Київське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, у якому просив стягнути з відповідачів на свою користь матеріальну шкоду у розмірі 7 732 грн., моральну шкоду у розмірі 10 000 грн.

Позовні вимоги мотивує тим, що внаслідок допущених Комунальним підприємством «Київське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна» помилок при оформленні Технічного паспорту на квартиру, що знаходиться у власності ОСОБА_1, позивач поніс додаткові витрати на його оформлення. За таких обставин вважає, що внаслідок неправомірних дій відповідача йому було завдано матеріальної та моральної шкоди.

23 липня 2018 року ухвалою Дарницького районного суду м. Києва відкрито провадження по справі.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 22 листопада 2018 року справу направлено за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05 лютого 2019 року справу прийнято до провадження судді Фролової І.В.

Позивач у судовому засіданні позов підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити з підстав, що викладені у ньому.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст. 223 ЦПК України).

Суд, керуючись вимогами ст. ст. 223, 280 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача на підставі наявних в справі доказів, ухваливши заочне рішення, оскільки: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти заочного вирішення справи; підстави для відкладення розгляду справи відсутні.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_1, відповідно до свідоцтва про право власності серії НОМЕР_1 від 03 квітня 2000 року, виданого Головним управлінням житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації.

З технічних характеристик квартири вказаних у технічному паспорті виданого у 2000 році вбачається, що квартира АДРЕСА_1 складається з трьох кімнат жилою площею 31,8 м2, у тому числі 1-а кімната - 9,3 м2, 2-а кімната - 8,5 м2, 3-я кімната 14,0 м2, 4-а кімната 22,2 м2, загальною площею квартири 100,7 м2.

Такі ж дані відповідно були занесені до свідоцтва про право власності, а саме, що квартира складається з трьох кімнат, жилою площею 31,8 м2, загальною площею 100,7 м2.

08 листопада 2016 року Київським міським бюро технічної інвентаризації було проведено повторну інвентаризацію квартири АДРЕСА_1, та виготовлено новий технічний паспорт, в якому вже зазначено технічні характеристики квартири, яка складається з чотирьох житлових кімнат площею 9,3 м2, 8,5 м2, 14,0 м2, 22,2 м2, сумарною жилою площею 54,0 м2, загальною площею квартири 100,7 м2.

Крім того, з довідки про показники об'єкта нерухомого майна, виданої Київським міським бюро технічної інвентаризації 02 грудня 2016 року за №КВ-2016 №44388 вбачається, що при оформленні правовстановлюючих документів було допущено неточність щодо кількості житлових кімнат та жилої площі квартири. Перепланувань у квартирі не було.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 12 квітня 2018 року встановлено юридичний факт, що квартира АДРЕСА_1, складається із чотирьох житлових кімнат площею 9,3 м2, 8,5 м2, 14,0 м2, 22,2 м2, сумарною жилою площею 54,0 м2, загальною площею квартири 100,7 м2.

Позивач вважає, що оскільки КМ БТІ при оформленні технічного паспорту та Свідоцтва про право власності на квартиру від 03 квітня 2000 року допущено технічні помилки в частині кількості кімнат, із яких складається житлове приміщення, а також розміру його жилої площі, ОСОБА_1 вимушений був понести матеріальну шкоду у вигляді додаткових витрат на проведення первинної оцінки квартири, її повторної оцінки, сплати судового збору за подання заяви про встановлення юридичного факту, отримання юридичної консультації, пересування міським транспортом для відвідування БТІ, лікарні, суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Як передбачено п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку із пошкодженням або знищенням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Відповідно до п. 2 Постанови Верховного суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Інструкцією про порядок проведення технічної інвентаризації об'єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24 травня 2001 року N 127 (надалі - Інструкція), визначено порядок та методику проведення технічної інвентаризації збудованих (реконструйованих) будинків, допоміжних будівель та споруд з метою: визначення їх фактичної площі та об'єму (щодо проектних); обстеження та оцінки технічного стану наявних об'єктів; установлення вартості об'єктів. Технічна інвентаризація проводиться у таких випадках: перед прийняттям в експлуатацію завершених будівництвом об'єктів, у тому числі після проведення реконструкції та капітального ремонту; перед проведенням державної реєстрації права власності на об'єкт незавершеного будівництва; перед проведенням державної реєстрації права власності на об'єкт нерухомого майна, що утворився в результаті поділу, об'єднання об'єкта нерухомого майна або виділення частки з об'єкта нерухомого майна, крім випадків, коли в результаті такого поділу, об'єднання або виділення частки завершений будівництвом об'єкт приймався в експлуатацію. В інших випадках технічна інвентаризація проводиться за бажанням замовника (п. 1.2).

Пунктом 1.3 даної Інструкції передбачено, що технічній інвентаризації підлягають об'єкти (згідно з розділом 2) всіх форм власності, розташовані на земельних ділянках (за окремими поштовими адресами), незалежно від того, побудовані вони за відповідно оформленими документами чи самочинно: будинки, включаючи прибудови та надбудови, громадські та виробничі будинки, господарські будівлі та споруди, а також вбудовані та окремо розташовані захисні споруди. Під час інвентаризації повинні бути обстежені основні конструктивні елементи будинків: фундаменти, стіни, перегородки, надпідвальні, міжповерхові та горищні перекриття, підлога, вікна, двері, покрівля; внутрішнє і зовнішнє опорядження; системи опалення та вентиляції водопровідно-каналізаційне обладнання, газове і електрообладнання, ліфти, сміттєпроводи тощо. Технічний знос будинків (окремих елементів) можливо визначити тільки у процесі обстеження та оцінки технічного стану конструкцій з врахуванням якості виконання будівельних робіт, атмосферного впливу, експлуатаційних та інших чинників. Під заповненою з результатами обстеження таблицею про технічний опис (характеристику) або опис конструктивних елементів зазначається: "Обстеження здійснив, посада, прізвище, ініціали працівника суб'єкта господарювання, який безпосередньо проводив обстеження та оцінку технічного стану конструкцій". Роботи з інвентаризації всіх об'єктів повинні здійснюватися на замовлення та за обов'язковою участю замовника (замовників), у присутності якого (яких) проводиться обстеження, що фіксується в абрисі чи ескізі, з обов'язковим підписанням ним (ними) цих документів.

Відповідно до п. 1.4 Інструкції, технічна інвентаризація об'єктів нерухомого майна проводиться суб'єктами господарювання, у складі яких працює один або більше відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов'язаних із створенням об'єктів архітектури, які пройшли професійну атестацію у Мінрегіоні країни та отримали кваліфікаційний сертифікат відповідно до статті 17 Закону України "Про архітектурну діяльність" та постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року N 554 "Деякі питання професійної атестації відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов'язаних із створенням об'єктів архітектури" (далі - виконавці). На підставі матеріалів технічної інвентаризації складаються інвентаризаційні справи та технічні паспорти, які скріплюються підписом керівника та печаткою суб'єкта господарювання, а також підписом виконавця робіт із зазначенням серії та номера кваліфікаційного сертифіката та його печаткою.

Розділом 10 Інструкції передбачено, що поточні інвентаризаційно-оцінювальні роботи виконуються в присутності власника та завершуються його підписом в абрисі та ескізі. Матеріали конструктивних елементів та рік побудови будинків, господарських будівель і споруд вказує замовник, що відображається в абрисі (ескізі) та засвідчується його підписом.

До компетенції бюро технічної інвентаризації (суб'єктів господарювання) належить право здійснювати технічну інвентаризацію об'єктів нерухомості, виготовляти технічні паспорти, вносити відповідні зміни до інвентарної справи. Технічний паспорт на об'єкт нерухомості не є правовстановлюючим документом та не породжує права чи обов'язки для особи.

Крім того, позивачем не надано до суду Договору-замовлення про надання послуг, згідно якого йому надавались послуги з оформлення технічного паспорту у 2000 році, а відтак суд позбавлений можливості встановити міру відповідальності виконавця за допущення помилок при оформленні технічного паспорту.

Як зазначено у Договорі-замовленні №44388 (КВ-2016) про надання послуг від 03 листопада 2016 року зазначено, що у разі надання послуг неналежної якості виявлених протягом шести місяців з дати підписання акту (звіту) виконаних робіт (послуг) виконавець зобов'язується виправити недоліки власними силами та за власний рахунок.

За таких обставин, при прийнятті технічного паспорту у 2000 році позивачем було підписано акт виконаних робіт, недоліків не виявлено.

Відтак, позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів у розумінні ст. 77, 78 ЦПК України на підтвердження вини відповідача у неналежному виконанні ними своїх функцій, та, як наслідок завдання йому матеріальної та моральної шкоди.

Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову, не знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, суд прийшов до висновку, що у задоволенні поданого позову слід відмовити у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 22, 1166, 1192 ЦК України, ст. ст. 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 17, 43, 49, 76-81, 258, 262, 264, 265, 268, 273, 280, 352 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Київське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди - відмовити у повному обсязі.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Шевченківський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його отримання.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

ОСОБА_1, місце проживання: АДРЕСА_2,

Комунальне підприємство «Київське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна» (місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, буд.4в.

Повний текст рішення складений 25 березня 2019 року.

Суддя: