ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2650/19
провадження № 2-з/753/6/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" лютого 2019 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Лужецька О.Р. з участю секретаря Григораш Н.М., розглянувши заяву представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про забезпечення позову до пред'явлення позову

В С Т А Н О В И В:

04.02.2018 року представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 подав до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить суд заборонити Державному підприємству «СЕТАМ» та приватному виконавцю Турчин Андрію Анатолійовичу здійснювати продаж та/або вчиняти які-небудь дії щодо реалізації квартири АДРЕСА_1 до закінчення розгляду справи за позовом ОСОБА_2 до приватного виконавця Турчина Андрія Анатолійовича, ТОВ «КДМ Девелопмент», треті особи: ТОВ «Фінансова компанія «Морган Кепітал», Державне підприємство «СЕТАМ» про визнання недійсною оцінки майна.

Дослідивши матеріали заяви про вжиття заходів забезпечення позову, суд дійшов до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Згідно з ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Судом встановлено, що 04.03.2015 рішенням Дарницького районного суду м. Києва позовні вимоги ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_2 задоволено, в рахунок погашення заборгованості звернуто стягнення на квартиру АДРЕСА_2, яка належить на праві власності ОСОБА_2

На виконання вказаного рішення приватним виконавцем Турчин А.А. було відкрито виконавче провадження № 56944897.

В подальшому, з метою оцінки вказаного вище майна приватний виконавець призначив суб'єкта господарської діяльності - ТОВ «КДМ Девелопмент».

03.10.2018 ТОВ «КДМ Девелопмент» виготовив звіт про незалежну оцінку майна вказаної квартири.

Посилаючись на те, що ТОВ «КДМ Девелопмент» провели оцінку майна з істотним порушенням законодавства, зокрема: не надали звіт на ознайомлення, не надали можливості оскаржити звіт, а одразу передали документи до ДП «СЕТАМ», заявник, посилаючись на те, що має намір подати позовну заяву про визнання недійсною оцінки майна, звернувся до суду з заявою про забезпечення позову до відкриття провадження у справі.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб'єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені Законом № 2658-III.

Згідно із частиною четвертою статті 3 цього Закону процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Статтею 32 Закону № 2658-III передбачена відповідальність оцінювачів та суб'єктів оціночної діяльності, частиною другою якої визначено, що оцінювачі та суб'єкти оціночної діяльності - суб'єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема, за недостовірність чи необ'єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

Відтак, чинним законодавством України передбачені підстави відповідальності суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання в разі неналежного виконання (зокрема, недостовірність чи необ'єктивність оцінки майна) ним своїх обов'язків.

Водночас звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності (частина перша статті 12 Закону № 2658-III).

Системний аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що звіт по оцінку майна є документом, який фіксує дії суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов'язків, визначених законом і встановлених відповідним договором.

Звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності.

Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду про визнання недійсною оцінки майна. Тому, наведені в заяві доводи про можливість розгляду справи у спорі про визнання недійсним звіту про оцінку майна під час розгляду цивільної справи в порядку цивільного судочинства суд відхиляє як необґрунтовані, у зв'язку з чим підстав для задоволення заяви про забезпечення позову суд не вбачає.

Водночас, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення порушено їхні права чи свободи в порядку, передбаченому розділом VII Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.6 ст. 153 ЦПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладене, перевіривши доводи про наявність реальної загрози невиконання чи ускладнення виконання рішення суду у разі задоволення позову, суд приходить до висновку, що дана заява є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 149 - 153 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про забезпечення позову до пред'явлення позову відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА