Провадження № 2/712/343/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

з а о ч н е

04 січня 2019 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого-судді Мельник І.О.

з участю секретаря Хоменко А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Черкаси в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, які діють в своїх інтересах та в інтересах малолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_5, третя особа орган опіки та піклування Черкаської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що він є власником 7/25 частин житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, розташованого за адресою: м. Черкаси, вул. Крилова, 60. Зазначив, що у будинку, також, зареєстровані відповідачі, які були зареєстровані в будинку на їх прохання на короткий термін, але всупереч домовленостям добровільно з місця реєстрації не знялися. Вказав, що відповідачі у будинку не проживали, постійно проживають в Італії, особистих їхніх речей не має, витрати повязані з утриманням будинку не несуть. Тому, він змушений нести додаткові витрати, повязані з надлишковою оплатою комунальних послуг. Просить суд визнати ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 такими, що втратили право на користування житловим приміщенням, а саме будинком № 60 по вул. Крилова в м. Черкаси.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 30.10.2018 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін.

Представник позивача ОСОБА_6 в судове засідання не зявилася, скерувала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, проти винесення заочного рішення по справі не заперечувала.

Відповідачі в судове засідання не зявилися, причину неявки суду не повідомили, про час та місце розгляду справи повідомлені, із заявами до суду не зверталися.

Представник третьої особи ОСОБА_7 в судове засідання не зявилась, скерувала до суду заяву про розгляд справи без її участі, при ухваленні рішення покладалась на розсуд суду.

Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З письмової згоди адвоката позивача, відповідно до ст. 280 ЦПК України суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами цивільного та житлового законодавства.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 на праві власності належить 7/25 частини житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд по вул. Крилова, 60 в м. Черкаси, що підтверджується свідоцтвом про право власності, виданого 27.10.1999 виконавчим комітетом Черкаської міської ради на заміну договору купівлі-продажу від 10.12.1970, свідоцтва про право власності № 8, яке видане МЖКУ 27.02.1991.

Згідно з адресною карткою особи, перенесеної з будинкової книги 31.05.2017 за адресою м. Черкаси, вул. Крилова, 60 зареєстровані: ОСОБА_8, ОСОБА_1, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно із ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст. ст. 16, 386, 391 ЦК.

Права власника житлового будинку, квартири визначені ст. 383 ЦК та ст. 150 ЖК, які передбачають право власника використовувати житло для особистого проживання, проживання членів їх сімей, інших осіб і розпоряджатися цією власністю на свій розсуд.

Обмеження чи втручання в права власника можливе лише з підстав, передбачених законом.

Відповідно до 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Факт не проживання відповідачів за вказаною адресою підтверджується актом опитування сусідів № 1115 від 28.09.2018 року, згідно якого ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_4, ОСОБА_5 не проживають та ніколи не проживали в частині будинку за адресою м. Черкаси, вул. Крилова, 60, належному ОСОБА_1.

Частиною 2 та 3 ст. 18 Закону України "Про охорону дитинства" передбачено, що діти - члени сім'ї наймача або власника жилого приміщення мають право користуватися займаним приміщенням нарівні з власником або наймачем.

Органи опіки та піклування зобов'язані здійснювати контроль за додержанням батьками або особами, які їх замінюють, майнових та житлових прав дітей при відчуженні жилих приміщень та купівлі нового житла.

Пленум Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ у постанові № 5 від 07 лютого 2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» визначив, що усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, зокрема жилим приміщенням, шляхом зняття особи з реєстраційного обліку, залежить від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства (наприклад, статті 71, 72, 116, 156 ЖК УРСР, стаття 405 ЦК), а саме від вирішення однієї із таких вимог: про позбавлення права власності на жиле приміщення; про позбавлення права користування жилим приміщенням; про визнання особи безвісно відсутньою; про оголошення фізичної особи померлою.

Стаття 71 ЖК України визначає строки збереження жилого приміщення за тимчасово відсутніми громадянами, а саме: при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

Згідно з ст. 72 Житлового Кодексу України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки провадиться у судовому порядку.

Оскільки в судовому засіданні з достовірністю встановлено, що відповідачі тривалий час не проживають у спірному будинку, оскільки постійно мешкають за кордоном, не здійснюють оплату за користування жилим приміщенням і комунальні послуги, не несуть інших витрат по утриманню будинку та не приймають участь у спільному побуті, суд вважає за необхідне визнати відповідачів такими, що втратили право користування житловим приміщенням. При цьому, суд враховує матеріальний стан позивача, який самостійно несе тягар утримання майна.

Визнання відповідачів такими, що втратили право користування жилим приміщенням є підставою для зняття їх з реєстрації.

Керуючись 6, 12, 13, 18, 280-283 ЦПК України, ст. 71, 72 ЖК України, Законом України "Про охорону дитинства"суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, які діють в своїх інтересах та в інтересах малолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_5, третя особа орган опіки та піклування Черкаської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4, такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме: будинком № 60 по вул. Крилова, що в м. Черкаси.

Рішення може бути оскаржено в загальному порядку до апеляційного суду Черкаської області через місцевий суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення складений 14.02.2019.

Головуючий І.О.Мельник