Ухвала

27 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 264/4321/18

провадження № 61-10674ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Штелик С. П. вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 27 грудня 2018 року та постанову Донецького апеляційного суду від 05 березня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «Харцизький трубний завод» про стягнення заробітної плати,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2019 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 27 грудня 2018 року та постанову Донецького апеляційного суду від 05 березня 2019 року.

Ухвалою Верховного Суду від 12 червня 2019 року касаційну скаргу залишено без руху з наданням строку для виконання вимог ухвали для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали, а саме: подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження та надання належних доказів на підтвердження поважності причин його пропуску.

Ухвалою Верховного Суду від 16 вересня 2019 року продовжено ОСОБА_1 строк для усунення зазначених недоліків касаційної скарги до 18 жовтня 2019 року, але не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Також даною ухвалою заявнику роз`яснено про наслідки її невиконання.

Копію ухвали направлено на адресу заявника ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), яка зазначена в матеріалах касаційної скарги.

Станом на 27 грудня 2019 року заявник вказані в ухвалі Верховного Суду від 12 червня 2019 року недоліки не усунула. В Єдиній автоматизованій системі діловодства Верховного Суду інформація про надходження будь-яких матеріалів від ОСОБА_1 відсутня.

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо касаційна скарга подана після закінчення строків на касаційне оскарження і особа, яка її подала не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту четвертого частини другої статті 394 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини «Перетяка та Шереметьев проти України» від 21 грудня 2010 року).

Вирішуючи питання про поновлення строку на касаційне оскарження, судом враховано, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово вказував на те, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Якщо наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту четвертого частини другої статті 394 цього Кодексу.

Враховуючи наведене, та те, що інших поважних підстав пропуску строку на касаційне оскарження вказаного судового рішення, які б могли свідчити про наявність особливих і непереборних обставин, за яких заявник не подав касаційну скаргу у передбачений законом строк та які б виправдали пропуск строку не надано, тому у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 27 грудня 2018 року та постанову Донецького апеляційного суду від 05 березня 2019 рокунеобхідно відмовити.

Керуючись статтями 260, 393, 394 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 27 грудня 2018 року та постанову Донецького апеляційного суду від 05 березня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «Харцизький трубний завод» про стягнення заробітної плати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. П. Штелик