ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2019 року м.Суми

Справа №581/570/18

Номер провадження 22-ц/816/310/19

Сумський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Левченко Т. А. (суддя-доповідач),

суддів - Кононенко О. Ю. , Собина О. І.

за участю секретаря судового засідання - Назарової О.М.

сторони:

позивач - ОСОБА_1,

відповідач - Яснопільщанська сільська рада Липоводолинського району,

розглянув у відкритому судовому засіданні в приміщенні Сумського апеляційного суду в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Роменського міськрайонного суду Сумської області від 24 жовтня 2018 року, ухваленого у складі судді Яковця О.Ф., у приміщенні Роменського міськрайонного суду Сумської області, повний текст судового рішення складено 29 жовтня 2018 року,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Яснопільщанської сільської ради Липоводолинського району про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його двоюрідна баба по лінії батька - ОСОБА_2, яка на день смерті постійно проживала та була зареєстрована по АДРЕСА_1. За життя баба заповіту не складала. Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається із земельної частки (паю), яка знаходиться на території Яснопільщанської сільської ради. В передбачений законом шестимісячний строк після її смерті позивач заяву про прийняття спадщини не подав. Зазначає, що за життя з нею більше підтримував родинні відносини його батько - ОСОБА_3 Крім того, він навіть не знав про наявність у померлої земельного паю. Про вказане спадкове майно він дізнався з телефонного дзвінка товариства, яке користується земельним паєм. Крім того, йому стало відомо, що спадщину ніхто не оформляв. Дізнавшись про наявність спадкового майна, а також про те, що він має право на спадщину як спадкоємець п'ятої черги за законом, він звернувся до нотаріуса з питання прийняття спадщини, де йому пояснили, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини, оскільки не проживав з померлою, у зв'язку з чим він має право звернутися до суду із заявою про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Вважає, що даний строк він пропустив з поважних причин.

Просить суд встановити йому додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішенням Роменського міськрайонного суду Сумської області від 24 жовтня 2018 року ОСОБА_1 відмовлено у задоволенню позову.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1, посилаючись на неправильне встановлення судом обставин, які мають значення для справи, а також неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким задовольнити його позовні вимоги.

В доводах апеляційної скарги посилається на те, що він є єдиним спадкоємцем за законом п'ятої черги після смерті його двоюрідної баби по батьківській лінії. На момент відкриття спадщини спадкоємці за законом 1-4 черг були відсутні. Заповіту баба не складала. На день її смерті він з нею не проживав. Зазначає, що причини пропуску ним строку для своєчасного подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини є поважними, оскільки пов'язані з об'єктивними, непереборними та значущими перешкодами (необізнаність з фактичним обсягом спадкового майна) для вчинення цих дій. Вважає, що подання ним позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті його двоюрідної баби є єдиним ефективним способом захисту його права на спадщину на національному рівні.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що судом не було встановлено поважних причин пропуску строку звернення позивача до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Колегія суддів погоджується з висновками суду про відсутність підстав для задоволення позову, так як суд дійшов їх правильно встановивши фактичні обставини справи, з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 (а. с. 6).

Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається із земельної ділянки площею 0,810 га, переданої для ведення особистого селянського господарства, розташованої на території Яснопільщанської сільської ради та земельної ділянки площею 2,248 га, переданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Яснопільщанської сільської ради (а. с. 9-10).

Згідно довідки Яснопільщанської сільської ради Липоводолинського району Сумської області № 302/02-30 від 02 серпня 2018 року ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, до дня смерті була зареєстрована та проживала в АДРЕСА_1. За даною адресою на час її смерті ніхто не був зареєстрований та не проживав. Заповіт від її імені у виконкомі Яснопільщанської сільської ради не посвідчувався. За даними виконавчого комітету сільської ради відомостей щодо спадкоємців першої черги відповідно до ст. 1261 ЦК України, в тому числі малолітніх, неповнолітніх, недієздатних спадкоємців, цивільна дієздатність яких обмежена, а також повнолітніх непрацездатних дітей спадкодавця та непрацездатних батьків, немає (а. с. 11).

Згідно даних будинкової книги з ОСОБА_2 на момент смерті ніхто не був зареєстрований та не проживав (а. с. 12).

Батько позивача - ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а. с. 15), був її племінником, отже позивач ОСОБА_1 є її двоюрідним онуком.

Її чоловік ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а. с. 18), а брат ОСОБА_5 - ІНФОРМАЦІЯ_4 (а. с. 13).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 та ч. 1 ст. 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Доводи апеляційної скарги про те, що позивач дізнався про належність ОСОБА_2 на праві власності земельних ділянок (паїв), розташованих на території Яснопільщанської сільської ради Липоводолинського району Сумської області, вже після спливу строку на прийняття спадщини, колегія суддів не може взяти до уваги, оскільки необізнаність особи про наявність спадкового майна не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Інших поважних причин, які б були пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача на вчинення цих дій, ним не зазначено і доказів на їх підтвердження суду не надано.

Також колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно ч. 1 ст. 1265 ЦК України у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Отже, на момент смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, право на спадкування мав батько позивача ОСОБА_3 - племінник померлої (третя ступінь споріднення). Проте за життя він своїм правом на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 не скористався.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду і не містять нових даних, які б давали підстави для скасування ухваленого рішення. Правильно встановивши фактичні обставини справи, суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 367; 374 ч. 1 п. 1; 375, 381-382 ЦПК України, колегія суддів -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Роменського міськрайонного суду Сумської області від 24 жовтня 2018 року в даній справі залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: Т.А. Левченко

Судді: О.Ю. Кононенко

О.І. Собина