Справа № 404/6555/17
Номер провадження 6/404/20/19
У Х В А Л А

11 лютого 2019 року Кіровський районний суд м. Кіровограда

в складі головуючого судді- Бершадської О.В.

за участі секретаря - Вітохіної Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому заяву ОСОБА_1 про відстрочення виконання судового рішення по справі №404/6555/17 (2/404/909/18) за позовом Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Кіровського районного суду м. Кіровограда із заявою, якою просить відстрочити йому виконання рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19.10.2018 року у справі № 404/6555/17 за позовом Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди до 01.04.2019 року. Заяву обґрунтовує тим, що по роду своєї діяльності здійснює вирощування сільськогосподарських зернових. Нажаль, у зв'язку з поганим врожаєм пшениці, за оренду земельних ділянок змушений був розраховуватись не пшеницею, а грошовими коштами, тому вільних коштів в нього для виконання рішення немає. В нього є в наявності посівна пшениця, якою мав на меті засіяти поля весною. Оскільки, зараз дуже низька ціна на пшеницю, то для виконання рішення суду зараз йому потрібно буде продати всю посівну пшеницю, її кількості все одно не вистачить для повного виконання рішення суду. Тому, і рішення не зможе виконати в повному обсязі, і не зможе засіяти поля. Таким чином, збанкрутує. Ціна на пшеницю буде найвищою в березні. Реалізувавши її в березні зможе погасити заборгованість за рішенням суду в повному обсязі і хоча б частково засіяти поля ( а.с. 162-163).

В судове засідання представник відповідача подав заяву про підтримання вимог, просив відстрочити прийняте рішення суду із зазначених мотивів у поданій заяві.

Представник Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області в судове засідання подав також заяву про розгляд справи у їх відсутності.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заява задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Судом встановлено, що рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19 жовтня 2018 року, залишеним без змін постановою колегії суддів судової палати у цивільних справах Кропивницького апеляційного суду від 19 грудня 2018 року, позов Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди -задоволено повністю. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області на відшкодування завданої шкоди -266 701,01 грн., зарахувавши кошти на вказані реквізити: Банк одержувача- ГУДКСУ у Кіровоградській області, МФО 823016, р/р 0403, ,одержувач коштів Світловодське УК, с. Федірки, код бюджетної класифікації 24062100. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області судовий збір в розмірі 4 000,52 грн., зарахувавши кошти на р/р 1007 в ДКСУ, м. Київ, МФО 820172, ( а.с. 107, 109-112, 155, 156-158). Так, статтею 129-1 Конституції України визначено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обовязковим до виконання. Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦК України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. Європейський суд з прав людини у відповідних рішеннях наголошує, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини гарантує кожному право на звернення до суду з позовом стосовно будь-яких його цивільних прав та обовязків. Однак , це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обовязкову силу, не виконувалося на шкоду одній із сторін. Було б незрозуміло, якби стаття 6 детально описувала процесуальні гарантії, які надаються сторонам у спорі, а саме: справедливий, публічний і швидкий розгляд, - і, водночас, не передбачала виконання судових рішень. Якщо тлумачити статтю 6 як таку, що стосується виключно доступу до судового органу та судового провадження, то це могло б призводити до ситуацій, що суперечать принципу верховенства права, який договірні держави зобовязалися поважати, ратифікуючи Конвенцію. Отже, для цілей статті 6 Конвенції виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина "судового розгляду" (рішення у справі "Шмалько проти України" від 20.07.2004; рішення у справі "Ромашов проти України" від 27.07.2004 тощо). Відповідно до ч.1 ст. 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити виконання рішення. Частиною третьою, пятою ст. 435 ЦПК України передбачено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. Виходячи із вимог даної норми, відстрочення виконання судового рішення може бути застосовано судом лише у виключних випадках, оскільки рішення суду підлягає обовязковому виконанню у повній мірі в строк і порядок, передбачений чинним законодавством. Відповідно до роз'яснень, викладених у п. 10 постанови Верховного Суду України № 14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» від 26.12.2003 р. з наступними змінами і доповненнями, задоволення заяви про відстрочку або розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо). Таким чином, підставою для відстрочення виконання рішення є обставини, що ускладнюють виконання рішення. Вирішуючи питання про відстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сімї, її матеріальний стан;стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (ч. 4 ст. 435 ЦПК України). Аналіз положень цієї статті дає підстави для висновку, що відстрочка виконання рішення суду може мати місце у виняткових випадках, що обумовлюють обєктивні ускладнення при виконанні судового рішення або наявність яких робить його виконання неможливим. Крім того, мають бути враховані права стягувача. Звертаючись до суду, боржник ОСОБА_1 просив надати відстрочку виконання рішення з урахуванням його матеріального стану ( вільних коштів у нього для виконання рішення немає) . Однак, сама по собі відсутність у заявника доходу, за наявності у нього іншого майна, на яке можливо звернути стягнення, не є тією обставиною, що ускладнює виконання рішення. Заявником не надано доказів його матеріального стану, наявності у нього іншого майна, особливих або виняткових обставин, що обумовлюють обєктивні ускладнення при виконанні судового рішення або наявність яких робить його виконання неможливим.

Таким чином, оскільки обставини, на які посилається ОСОБА_1 не є такими, що ускладнюють виконання рішення, відсутність доказів , тому суд дійшов висновку про відмову в задоволенні даної заяви.

Керуючись ст. ст. 353, 435 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення виконання рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19.10.2018 року у справі № 404/6555/17 за позовом Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди до 01.04.2019 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями). Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, в редакції від 3 жовтня 2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди (Кіровський районний суд м. Кіровограда).

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда О. В. Бершадська