№ 207/2159/19
№ 2/207/1286/19
17 грудня 2019 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Подобєд О.К.
при секретарі Онищенко Н.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кам`янське цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" в особі: Кам`янського району електричних мереж до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, що виникла внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ для населення, -
В червні 2019 рокуАкціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" в особі: Кам`янського району електричних мереж звернулося до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, що виникла внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ для населення.
Представник позивача ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву, в якій просила судове засідання провести без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, наполягає на їх задоволенні, не заперечує проти винесення заочного рішення.
Відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в судове засідання не з`явились, про причини неявки суду не повідомили, про час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи наявність у справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що позивач проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч. 1 ст. 280 та відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, вивчивши письмові матеріали, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.
Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ЦПК України, відповідно до ст. 81 ЦПК України. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях.
Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Судом встановлено, що відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у відповідності до Закону України «Про ринок електричної енергії» є споживачами електричної енергії, яка постачається позивачем за адресою: АДРЕСА_1 .
01.10.2018 року за адресою АДРЕСА_1 представниками Кам`янського РЕМ було виявлено самовільне підключення струмоприймачів до електромережі після відключення поза засобом обліку відкритим способом накидом дротів, у зв`язку з чим представниками енергопостачальника було складено про це акт № Н132971.
У разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором (пункт 8.2.4 ПРРЕЕ).
У відповідності до вимог пункту 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕКП від 4 травня 2006 р. №562 Методики визначення обсягу' та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика).
Згідно підпункту 4 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих правил та умов договору.
Згідно пункту 8.2.7 ПРРЕЕ споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається с позовом до суду для підтвердження факту викрадення електроенергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.
10.04.2019 року на адресу відповідачів було направлено претензію, однак вона залишилась без відповіді.
Згідно статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Відповідно до ст. 614 ЦК України, особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.
Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Враховуючи викладене та приймаючи до уваги наявні по справі докази, суд приходить до висновку про наявність підстав для стягнення з відповідачів на користь позивача вартості необлікованої електричної енергії, що виникла внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ для населення.
Задовольняючи позовну заяву, суд вважає, що з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати, а саме судовий збір у розмірі 1921 гривня 00 копійок.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141 ч.1, 247 ч.2, 259, 263, 264, 265, 280-282 ЦПК України, ст. ст. 714, 610, 611 ЦК України, суд, -
Позовні вимоги Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" в особі: Кам`янського району електричних мереж до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, що виникла внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ для населення- задовольнити повністю.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Головуючий суддя О.К. Подобєд