Червоноармійський районний суд Житомирської області
Справа № 292/172/19
Номер провадження 2-о/292/11/19
У х в а л а

12 лютого 2019 року смт.Пулини

Суддя Червоноармійського районного суду Житомирської області Рябенька Т.С., розглянувши заяву заступника керівника Новоград-Волинської місцевої прокуратури Житомирської області в інтересах держави в особі Пулинської селищної ради Пулинського району Житомирської області про визнання спадщини відумерлою,-

В С Т А Н О В И Л А :

Заступник керівника Новоград-Волинської місцевої прокуратури Житомирської області звернувся до суду в інтересах держави в особі Пулинської селищної ради Пулинського району Житомирської області із заявою про визнання спадщини відумерлою, в якій просить визнати відумерлою спадщину, що відкрилася після смерті ОСОБА_1, яка складається із земельної ділянки площею 4,08 га вартістю 45485 грн, що належала їй на підставі сертифікату серії ЖТ №0235703 про право на земельну частку (пай), яка розташована на території Пулинської селищної ради Пулинського району Житомирської області та передати право на вказану земельну ділянку територальній громаді Пулинській селищній раді Пулинського району Житомирської області.

Відповідно до п.8 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про визнання спадщини відумерлою.

Згідно ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно частин 3 та 4 статті 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Пунктом 3 статті 131-1 Конституції України передбачено можливість здійснення прокуратурою представницької функції лише у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частиною 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб"єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Аналіз частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави стверджувати, що прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обгрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб'єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від суб'єкта владних повноважень.

У заяві про визнання спадщини відумерлою прокурором не доведено необхідності захисту інтересів держави саме прокурором, а також не обґрунтовано підстави звернення до суду від імені суб'єкта владних повноважень, до компентенції якого віднесені відповідні повноваження, з наданням належних доказів, які б підтверджували встановлення прокурором наявності підстав для представництва у відповідності до статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Посилання прокурора у заяві на те, що Пулинською селищною радою Житомирської області всупереч вимог ст.1277 ЦК України не вживаються заходи щодо визнання спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_1, відумерлою не ґрунтуються на вимогах закону і в контексті вищенаведених положень нормативно-правових актів не можуть бути визнані виключним випадком для виконання прокуратурою представницької функції.

Крім того, відповідно до вимог статті 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень, однак, до позову не додано доказів про отримання органом місцевого самоврядування повідомлення прокурора про представництво.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Таким чином, позовна заява не містить обґрунтування здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в особі органу місцевого самоврядування, нездійснення або неналежним чином здійснення ним захисту своїх інтересів та підстав неможливості субєктом, в інтересах якого звернувся прокурор, самостійного здійснення захисту своїх прав.

У разі підтвердження підстав для представництва прокурору слід також усунути невідповідність заяви вимогам статей 177, 335 ЦПК України.

Згідно з частиною 4 статті 58 ЦПК України держава, територіальна громада бере участь у справі через відповідний орган державної влади, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник або представник.

Враховуючи, що позовна заява підписана заступником керівника прокуратури, то у відповідності до частини 7 статті 177 ЦПК України до неї слід додати відповідні підтверджуючі право підпису документи.

У заяві відсутнє обґрунтування визнання відумерлою виключно земельної ділянки, що належала ОСОБА_1, а також інформація про наявність чи відсутність іншого майна спадкодавця.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.293 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб, тоді як в заяві про визнання спадщини відумерлою зазначено, що заінтересовані особи відсутні, що суперечить вимогам процесуального законодавства.

Також, в порушення вимог ч.1 ст.177 ЦПК України заявником до заяви не додано її копії та копії всіх документів, що додаються до неї.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Таке підтвердження має бути викладено позивачем у письмовій заяві та ним підписане.

В позовній заяві щодо сплати судового збору за подання позову до суду позивач посилається на п.15-1 ст.5 Закону України "Про судовий збір", згідно якого від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються органи місцевого самоврядування - за подання заяви про визнання спадщини відумерлою, однак суд не погоджується з такою позицією, оскільки позивачем не обґрунтовано підстав неможливості субєктом, в інтересах якого звернувся прокурор, самостійного здійснення захисту своїх прав.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року, що набрав чинності з 01 листопада 2011 року (із змінами), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання позовної заяви немайнового характеру юридичною особою - 1 розмір прожиткового мінімуму про працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік", установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2019 року -1921 грн.

Оскільки прокурор згідно вимог чинного законодавства не звільняється від сплати судового збору, тому саме прокурором підлягає сплаті судовий збір в розмірі 1921 грн.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вказане та відповідно до зазначених положень процесуального та матеріального закону подану прокурором заяву слід залишити без руху та надати строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків шляхом подання нової заяви із зазначенням всіх передбачених статтею 335 ЦПК України відомостей, викладенням обґрунтування необхідності представництва інтересів держави саме прокурором; надання належних і достатніх доказів наявності підстав для звернення із заявою до суду, документів, що підтверджують повноваження заступника прокурора на підпис таких заяв з урахуванням положень параграфу 2 «Представники» глави 4 розділу І ЦПК України, а також усунення інших недоліків заяви та сплати судового збору.

На виконання ухвали про залишення заяви без руху надається заява в новій редакції з її копією та копіями всіх документів, що додаються до неї, відповідно для заінтересованої особи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 185, 293, 294, 353 ЦПК України, суддя-

У Х В А Л И Л А :

Заяву заступника керівника Новоград-Волинської місцевої прокуратури Житомирської області в інтересах держави в особі Пулинської селищної ради Пулинського району Житомирської області про визнання спадщини відумерлою залишити без руху, про що повідомити заявника. Надати заявнику строк в межах п"яти днів з дня вручення копії ухвали суду для усунення зазначених в ній недоліків.

Розяснити заступнику керівника Новоград-Волинської місцевої прокуратури Житомирської області, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вимоги ухвали суду будуть виконані, заява буде вважатися поданою в день первісного її подання, а інакше заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.С.Рябенька