Справа № 487/5405/18
Провадження № 2/487/359/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.12.2019 року м. Миколаїв Заводський районний суд м.Миколаєва у складі головуючого судді Павлової Ж.П., за участі секретаря Ігнатьєва А.О.,позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 ,представника відповідача Филиппової Т.М.,розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Миколаєва цивільну справу № 2/487/359/19 за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства " Миколаївобленерго " про визнання протиправними дій щодо складання акту про порушення ,

ВСТАНОВИВ

17.08.2018року ОСОБА_1 звернулась до Заводського районного суду м.Миколаєва із позовом до відповідача про визнання протиправними дій працівників АТ «Миколаївобленерго» щодо складання акту про порушення №К 0656 від 06.07.2018 року.

В позові вона зазначила,що 06.07.2018 року представниками АТ «Миколаївобленерго» за її відсутності було складено вказаний акт про порушення позивачем правил користування електричною енергією у квартирі АДРЕСА_1 , де їй належить 2/3 частини. Інша частина квартири належить ОСОБА_3 , який здав квартиру в найм без її згоди.

Відповідно до змісту акту порушення полягало у самовільному підключенню електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електромережі, яка є власністю енергопостачальника схованою електропроводкою з порушенням схеми обліку поза прибором обліку, яке неможливо виявити при контрольному огляді прибору обліку.

А також ОСОБА_1 посилалась на те , що вказаний акт складений із порушенням Правил користування електричної енергії, без її попередження про перевірку, а також на те , що доступу до вищезазначеної спірної квратири вона на той час не мала, тому і відповідальності за самовільне підключення елекроустановки до електромережі вона нести не може.

Посилаючись на зазначені обставини, ОСОБА_1 просила визнати протиправними дії працівників АТ «Миколаївобленерго» щодо складання акту про порушення № К 0656 від 06.07.2018 року.

21.08.2018 року відповідно до ухвали Заводського районного суду м.Миколаєва відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання.

11.10.2018 року до канцелярії суду представником відповідача АТ "Миколаївобленерго" було надано відзив на позовну заяву, в якому вони зазначали, що договір про постачання електроенергії було укладено саме з позивачем, жодних заяв від неї щодо припинення енергопостачання до її квартири від неї не надходило, а тому відповідальність за порушення правил користування електричною енергією покладається саме на неї.

Крім того, у відзиві також послались на те ,що ОСОБА_1 факту порушення правил користування електричною енергією не заперечувала, а лише зазначила, що воно було вчинено іншими особами, які тимчасово проживали у вказаній квартирі.На підставі вищевикладено просили відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1

19.10.2018 року ОСОБА_1 надала до суду відповідь на відзив, в якому посилалась на те,що доступу до квартири,власником якої є вона та Брятко ДС. у неї нема, що підтверджується рішенням Ленінського районного суду м.Миколаєва від 24.07.2018 року, а тому і відповідальності за неправомірні дії з користування електричною енергією інших мешканців квартири вона не несе.

В судовому засіданні позивачка та її представник позовні вимоги підтримали та просили про їх задоволення, посилаючись на обставини, які виникли внаслідок неправомірних дій інших осіб, тому ОСОБА_1 просила звільнити її від відповідальності за виявлене порушення правил користування електроенергією.

Представник відповідача в судовому зсіданні позовні вимоги не визнала, просила відмовити в їх задоволенні,посилаючись на факти, викладені в відзиві на позовну зяву.

Вислухавши пояснення сторін.дослідивши матеріали спави суд приходить до наступного.

Так, в судовому засіданні встановлено, що позивачу належить 2/3 частки квартири АДРЕСА_2 , а ОСОБА_3 належить 1/3 її частки.

26 січня 2010 року між позивачем та АТ «Миколаївобленерго» було укладено договір про користування електричною енергією за вказаною адресою .

06.07.2018 року контролерами АТ «Миколаївобленерго» проведено перевірку дотримання споживачами за зазначеною адресою правил користування електричною енергією.

За результатами проведення перевірки представниками відповідача виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. №1357 (далі - ПКЕЕН №1357), а саме самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електромережі, яка є власністю енергопостачальника схованою електропроводкою з порушенням схеми обліку поза прибором обліку, яке неможливо виявити при контрольному огляді прибору обліку.

За вказаним фактом 106.07.2018 року представниками енергопостачальника складено акт №К 0656 про порушення ПКЕЕН №1357. Позивач від підпису на складеному акті відмовилась.

Як встановлено в судовому засіданні ,згідно рішення Ленінського районного суду м.Миколаєва від 24 липня 2018 року задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про вселення її до спірної вищевкананої кваратири.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику», в редакції на час виникнення спірних правовідносин, споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Відповідно до п. 53 Правила користування електричною і тепловою енергією для населення , у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Згідно з п.п.4.1, 4.2, 4.5-4.8 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 р. №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. за №782/12656, факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3.

Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

В акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення.

Частиною першою статті 15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Разом з тим, способи захисту цивільних прав та інтересів визначені у частині другій статті 16 ЦК України, до яких належить: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Застосування конкретного способу захисту права залежить як від захисту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб. Захист порушеного права має бути ефективним.

Відповідно до абзацу 12 частини другої статті 16 ЦК України суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом, чи судом у визначених законом випадках.

Відповідно до статті 8 Загальної декларації з прав людини 1948 року кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй Конституцією або законом.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Засіб захисту, що вимагається зазначеною статтею, повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.

З огляду на викладене оскарження акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків, крім рекомендації сплатити нараховані збитки, що є різновидом претензії, не є ефективним способом захисту прав, як і визнання вимоги про оплату збитків незаконною, оскільки сама вимога носить рекомендаційний характер і сторони у разі необхідності можуть вжити заходів для досудового врегулювання спору.

Складений відповідно до вимог вказаних вище ПКЕЕН №1357 відповідачем акт № К0656 від 06.07.2018 року є лише фіксацією необлікованого використання електроенергії, у разі виникнення спору про право він буде наданий як доказ, який повинен оцінюватись судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Зазначений висновок неодноразово був викладений у постановах Верховного суду України від 06.06.2011 року у справі №6-4ц11, від 12.09.2011 р. у справі №6-25цс11, від 08.08.2018 р. у справі №285/1893/17, від 26.09.2018 р. у справі №306/2659/16-ц.

Таким чином судом встанвлено, що дії працівників енергопостачальника щодо складання акту були здійсненні з дотриманням вищевикладених вимог законодавства. Акт підписано трьома працівниками енергопостачальника. Він вручений позивачу, яка внесла до нього зауваження, що будуть оцінюватися судом при розгляді можливого позову про стягнення збитків.

Акт про порушення правил користування електричною енергією є лише фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання вказаних правил, і буде виступати доказом, який у разі виникнення спору буде оцінюватися судом.

На підставі вищевикладеного, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст.6,7,10,12,13,81,141,259,263-265 ЦПК України , суд

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка проживає та зареєстрована за адрсою АДРЕСА_3 до акціонерного товариства " Миколаївобленерго " , місцезнаходження м.Миколаїв вул. Громадянська,40 ЄДРОУ 23399393 про визнання протиправними дій щодо складання акту про порушення відмовити.

Рішення набирає законної сили через 30 днів, якщо не буде подана апеляційна скарга.

Рішення суду може бути оскаржене в 30-денний строк з дня його проголошення до Миколаївського апеляційного суду.

Повний текст рішення складено 26.12.2019року.

Суддя Павлова Ж.П.