Ухвала

01 квітня 2019 року

м. Київ

справа № 360/723/16-ц

провадження № 61-22702сво18

Верховний Суд у складі Об'єднаної палати Касаційного цивільного суду:

Стрільчука В. А. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Крата В. І., Луспеника Д. Д., Червинської М. Є.,

розглянувши справу за позовом ОСОБА_6 до Публічного акціонерного товариства «Київобленерго», третя особа - Державна інспекція з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії у Київській області державного підприємства Національна енергетична компанія Міністерства енергетики та вугільної промисловості України, про захист прав споживачів, стягнення неотриманого прибутку та відшкодування моральної шкоди за касаційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення Бородянського районного суду Київської області від 19 січня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 21 березня 2017 року,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2016 року ОСОБА_6 звернулася до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» (далі - ПАТ «Київобленерго»), третя особа - Державна інспекція з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії у Київській області державного підприємства Національна енергетична компанія Міністерства енергетики та вугільної промисловості України, про стягнення неотриманого прибутку.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_6 посилалася на те, що на підставі договору про користування електричною енергією від 18 травня 2011 року № 200503861 вона є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1. 18 квітня 2016 року вона виявила в поштовій скрині відривний корінець наряду на підключення/відключення від 18 квітня 2016 року із зазначенням боргу за спожиту електричну енергію у розмірі 7 349 грн 88 коп. з датою виникнення боргу - 14 лютого 2016 року. ПАТ «Київобленерго» протягом тривалого часу надавав неякісні послуги з електропостачання, у зв'язку з чим вона неодноразово направляла заявки щодо фіксації перепадів напруги, які не були виконані, заходи щодо стабілізації напруги у мережі не застосовані. Враховуючи викладене, ОСОБА_6 просила: зобов'язати відповідача усунути недоліки в електропостачанні щодо стабілізації напруги в електромережі у вищевказаному будинку; зобов'язати ПАТ «Київобленерго» провести перерахунок її боргу з урахуванням тривалості терміну надання неякісних послуг за період з 13 березня 2016 року по день звернення до суду; стягнути з ПАТ «Київобленерго» на її користь 45 000 грн неотриманого прибутку та понесенні судові витрати по сплаті за складання протоколу за результатами вимірювань показників якості та параметрів електричної енергії від 12 жовтня 2016 року в сумі 4 201 грн 97 коп.

У листопаді 2016 року ОСОБА_6 також звернулася до суду з позовом до

ПАТ «Київобленерго» про захист прав споживача та відшкодування моральної шкоди.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_6 посилалася на те, що з 2015 року вона помітила фіксування засобом обліку електричної енергії кількості кВт, які фактично нею не споживалися. У жовтні 2015 року за її заявою було замінено електричний лічильник та списано зайво нараховані грошові кошти. У лютому 2016 року електронною поштою вона отримала рахунок для сплати за надану електричну енергію за січень, який містив відомості про місячну спожиту кількість електричної енергії 4 976 кВт, яку вона не могла спожити. З цього часу вона намагалася власними зусиллями з'ясувати причину такої невідповідності, оскільки ПАТ «Київобленерго» повідомило про наявність у мережі самотоку, що може бути причиною визначення лічильником такої кількості електричної енергії. 04 квітня 2016 року вона звернулася з листом до ПАТ «Київобленерго», в якому зазначила про неможливість споживання нею такого обсягу електричної енергії. Незважаючи на зобов'язання здійснити перевірку приладу обліку, ПАТ «Київобленерго» надіслало їй повторну роздруківку квитанції про сплату заборгованості та не вирішило питання, викладені у її зверненні. 12 травня 2016 року ПАТ «Київобленерго» незаконно відключило її від електричної мережі, чим порушило її права на отримання послуг за договором про користування електричною енергією. Враховуючи викладене, ОСОБА_6 просила: визнати дії ПАТ «Київобленерго» по відключенню її як споживача послуг з електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 незаконними; визнати незаконною відмову ПАТ «Київобленерго» від надання їй послуг з електропостачання у вищевказаний житловий будинок; зобов'язати ПАТ «Київобленерго» вчинити дії по відновленню електропостачання та стягнути з ПАТ «Київобленерго» на її користь на відшкодування моральної шкоди, заподіяної незаконним відключенням її як споживача від електропостачання та незаконною відмовою від надання послуг, 20 000 грн.

Ухвалою Бородянського районного суду Київської області від 16 грудня 2016 року зазначені позови об'єднані в одне провадження.

Рішенням Бородянського районного суду Київської області від 19 січня

2017 року позови задоволено частково. Визнано дії ПАТ «Київобленерго» по відключенню ОСОБА_6 як споживача послуг з електропостачання по АДРЕСА_1 та відмови в наданні послуг з електропостачання незаконними. Зобов'язано ПАТ «Київобленерго» відновити електропостачання ОСОБА_6 за вказаною адресою. Стягнуто з ПАТ «Київобленерго» на користь ОСОБА_6 на відшкодування заподіяної моральної шкоди 9 000 грн. В іншій частині позову відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що після отримання платіжного документа ПАТ «Київобленерго» про сплату послуг з постачання електричної енергії ОСОБА_6 повідомила товариство про невідповідність показників приладу обліку фактичному споживанню електричної енергії у її житловому будинку, у зв'язку з чим товариство повинно було вчинити дії відповідно до вимог пункту 29 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, протягом 5 днів від дня подання заяви перевірити рахунок, а в разі потреби протягом 20 днів перевірити засіб обліку та повідомити побутового споживача про результати перевірки. Однак відповідач цього не зробив. Тому дії ПАТ «Київобленерго» щодо відключення споживача послуг з енергопостачання не відповідали вимогам чинного законодавства, а ОСОБА_6 має право на відновлення енергопостачання та на відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 21 березня 2017 року апеляційну скаргу ПАТ «Київобленерго» відхилено, а рішення Бородянського районного суду Київської області від 19 січня 2017 року залишено без змін.

Судове рішення апеляційного суду мотивоване тим, що ПАТ «Київобленерго» повинно було виконати зобов'язання з перевірки рахунку споживача та в разі необхідності - прилад обліку, повідомивши ОСОБА_6 про результати перевірки, однак від виконання таких дій відповідач ухилився і не вирішив питання, викладені у зверненні позивача, здійснивши відключення її житлового будинку від енергопостачання з урахуванням спірної заборгованості. Крім того, зі спливом місячного строку після відключення споживача від електропостачання за відсутності заборгованості, зафіксованої судовим рішенням, в енергопостачальника були відсутні підстави для подальшого припинення електропостачання і воно має бути відновлене.

У квітні 2017 року ПАТ «Київобленерго» подало до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу на рішення Бородянського районного суду Київської області від 19 січня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 21 березня 2017 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просило скасувати оскаржувані судові рішення і направити справу на новий розгляд.

Касаційна скарга мотивована тим, що в оскаржуваних судових рішеннях не вказані обставини та не наведено оцінки доказів, на підставі яких судом було задоволено позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди в розмірі 9 000 грн, тому зазначена позовна вимога повинна бути залишена без задоволення.

У серпні 2017 року представник ОСОБА_6 - адвокат Боряк Г. Ю. подала заперечення на касаційну скаргу, в якому просила її відхилити, посилаючись на те, що обставини, якими скаржник обґрунтовує касаційну скаргу, є його суб'єктивною точкою зору, а судові рішення містять належне обґрунтування викладених у них висновків. ПАТ «Київобленерго» не заперечує факту завдання позивачу моральної шкоди. Не можуть бути скасовані правильні по суті і справедливі судові рішення з одних лише формальних міркувань.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05 липня 2017 року до участі у справі як правонаступника ПАТ «Київобленерго» залучено Приватне акціонерне товариство «Київобленерго».

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05 липня 2017 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали з Бородянського районного суду Київської області.

Статтею 388 Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», що набув чинності 15 грудня 2017 року (далі - ЦПК України), визначено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

04 травня 2018 року справу № 360/723/16-ц Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ передано до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 січня 2019 рокусправу призначено до судового розгляду.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 лютого 2019 року справу № 360/723/16-ц передано на розгляд Об'єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Ухвала мотивована тим, що при ухваленні оскаржуваних судових рішень суди попередніх інстанцій дійшли передчасного висновку про те, що статтею 714 Цивільного кодексу України, Законом України «Про електроенергетику» та Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 передбачено відшкодування моральної шкоди в разі порушення зобов'язання з постачання електричної енергії. Енергопостачальник несе відповідальність за шкоду, заподіяну споживачу або його майну, в розмірі й порядку, визначених законодавством. У разі тимчасового припинення електропостачання з вини енергопостачальника він несе відповідальність згідно з умовами договору в розмірі двократної вартості недовідпущеної споживачу електричної енергії. У разі порушення прав споживача енергопостачальник несе відповідальність згідно із законодавством та договором. Відповідно до положень статей 4, 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі мають право на відшкодування моральної шкоди тільки в разі її заподіяння небезпечною для життя і здоров'я людей продукцією у випадках, передбачених законом. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 09 листопада 2016 року у справі № 6-1575цс16.

Разом з тим у постанові від 26 вересня 2018 року у справі № 490/8831/15-ц (провадження № 61-4309св18), прийнятій за наслідками розгляду касаційної скарги ОСОБА_8 на заочне рішення Печерського районного суду міста Києва від 13 червня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 13 червня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_8 до Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця», колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду з посиланням на положення статей 4, 22 Закону України «Про захист прав споживачів» дійшла висновку, що ОСОБА_8 зазнала певних незручностей як під час переїзду, так і після, через нерозв'язання спірної ситуації позасудовим способом, витрачанням свого особистого часу на звернення до суду, у зв'язку з неможливістю захистити порушене право споживача, що негативно позначилося на її психологічному та фізичному стані та призвело до моральних страждань. Таким чином судом було визнано доведеними позовні вимоги ОСОБА_8 в частині відшкодування моральної шкоди, та стягнуто з ПАТ «Українська залізниця» на користь позивача 1 500 грн на відшкодування моральної шкоди.

Зазначене свідчить про наявність різного тлумачення положень

статей 4, 22 Закону України «Про захист прав споживачів» судовими колегіями різних судових палат Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

З урахуванням викладеного колегія суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду вважала за необхідне відступити від висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, наведеного у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 вересня 2018 року у справі № 490/8831/15-ц (провадження № 61-4309св18).

Відповідно до частини другої статті 403 ЦПК України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає справу на розгляд об'єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи об'єднаної палати.

За наведених обставин касаційна скарга Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення Бородянського районного суду Київської області від 19 січня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 21 березня 2017 року підлягає прийняттю до розгляду Верховним Судом у складі Об'єднаної палати Касаційного цивільного суду.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Виходячи з викладеного, справа розглядатиметься Об'єднаною палатою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами та без проведення судового засідання (у письмовому провадженні).

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі Об'єднаної палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду справу за позовом ОСОБА_6 до Публічного акціонерного товариства «Київобленерго», третя особа - Державна інспекція з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії у Київській області державного підприємства Національна енергетична компанія Міністерства енергетики та вугільної промисловості України, про захист прав споживачів, стягнення неотриманого прибутку та відшкодування моральної шкоди за касаційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення Бородянського районного суду Київської області від 19 січня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 21 березня 2017 року.

Призначити справу до розгляду Верховним Судом у складі Об'єднаної палати Касаційного цивільного суду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

ГоловуючийВ. А. Стрільчук
Судді:Б. І. Гулько В. І. Крат
Д. Д. Луспеник М. Є. Червинська