ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8012/19
провадження № 2/753/5549/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" листопада 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Кримчук Я.Р.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: ОСОБА_2 ,

розглянув в порядку загального позовного провадження в судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2019 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2 , відповідач, разом - сторони) про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтований такими обставинами. Сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 20.06.2003 Відділом реєстрації актів цивільного стану Бердичівського міського управління юстиції Житомирської області, актовий запис № 263. ІНФОРМАЦІЯ_1 у подружжя народився син ОСОБА_3 . Через постійні конфлікти, суперечки, спільне життя у сторін не склалося. Кожен зі сторін має різні погляди на сімейне життя та ведення спільного господарства. У сторін відсутні спільні інтереси, відсутнє взаєморозуміння. Сторони втратили почуття любові та поваги один до одного. З 2018 р. сторони проживають окремо. Після розірвання шлюбу дитина проживатиме з позивачем.

Позивач подала заяву про підтримання позовних вимог, а відповідач - про визнання позову. Сторони просили провести судове засідання у їх відсутність.

Зважаючи на неявку учасників справи, фіксування судового процесу технічним засобом не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим з таких підстав.

Відповідно до положень частини 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Із заяв сторін вбачається, що з 2018 р. їх сім`я існує лише формально: вони не підтримують шлюбно-сімейних відносин, не ведуть спільного господарства та проживають окремо.

Правовими підставами для задоволення позову є відповідні положення сімейного законодавства.

Так, відповідно до положень статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження…є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість… (частини 3, 4 статті 56 Сімейного кодексу України).

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 Сімейного кодексу України).

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу відновити своє дошлюбне прізвище.

Отже зважаючи на те, що відповідач безумовно визнав позов, і таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наявні підстави для задоволення позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Керуючись статтями 206, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 20.06.2003 Відділом реєстрації актів цивільного стану Бердичівського міського управління юстиції Житомирської області, актовий запис № 263, між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 768,40 гривень.

Після розірвання шлюбу дружині відновити її дошлюбне прізвище ОСОБА_1 .

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя:

Повне судове рішення складене 18.11.2019.