29 січня 2019 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Майдан С.І.
за участю секретаря Красновського В.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3, які діють в інтересах малолітньої ОСОБА_4, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,
Позивач звернувся до суду з вказаним позовом. Позовні вимоги обґрунтував тим, що ОСОБА_1 є наймачем квартири АДРЕСА_1. У вказаній квартирі, крім позивача, зареєстровані: онука ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, донька ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 Раніше в квартирі був зареєстрований син позивача - ОСОБА_2, за проханням якого і була зареєстрована за вказаною адресою його донька - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка хоч і була зареєстрована в АДРЕСА_1, але за місцем реєстрації ніколи не проживала, адже мешкала у іншому жилому приміщенні з батьками: ОСОБА_6 та ОСОБА_2 Рішенням Дніпровського районного суду м.Херсона від 27.06.2013 року у справі №666/3265/13-ц за позовом ОСОБА_6 задоволено та розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_6, зареєстрований 30.09.2011 року відділом ДРАЦС Комсомольського району м.Херсона, актовий запис -248. Як до розірвання шлюбу між батьками та по теперішній час ОСОБА_4 постійно проживає зі своєю матір'ю - ОСОБА_6 Реєстрація в квартирі ОСОБА_4 позбавляє позивача отримати субсидію на комунальні послуги, оскільки витрат за утримання жилого приміщення батьки дитини не несуть. У зв'язку з цим, просить визнати ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1
Ухвалою суду від 05.02.2018 року відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд за правилами загального позовного провадження.
Відповідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.08.2018 року справа передана у провадження судді Майдан С.І.
Відповідачами відзив на позов до суду не надавався.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Надав згоду на ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність не заперечував щодо задоволення позову та зазначив, що дитина фактично проживає з матір'ю ОСОБА_3.
Відповідач ОСОБА_3, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_4, в судове засідання не з'явилась, про розгляд справи повідомлялася у встановленому законом порядку.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Заслухавши осіб, що приймали участь у справі, свідків, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що відповідно до Ордеру на житлову площу в гуртожитку від 24.07.1990 року ОСОБА_1 виділено кімнату АДРЕСА_1 розміром 25,3 кв.м. на склад сім'ї: 4 особи - вона, чоловік, донька ОСОБА_5 та син ОСОБА_2.
З відмітки в паспорті громадянина України серії НОМЕР_1, виданого 22.05.1999 року Дніпровським РВ ХМУ УМВС України в Херсонській області, вбачається, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 з 05.09.1990 року по теперішній час.
Згідно актового запису про народження №166, зробленого 13.03.2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у місті Херсоні, батьками ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, записані ОСОБА_2 та ОСОБА_6.
Згідно картки форми №16 ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 27.11.1996 року та за місцем його проживання була зареєстрована його донька ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1
20.06.2017 року ОСОБА_2 знявся з реєстраційного обліку в квартирі АДРЕСА_1, що вбачається з і штампу Відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради у формі №16 ОСОБА_2.
Рішенням Дніпровського районного суду м.Херсона від 27.06.2013 року у справі №666/3265/13-ц за позовом ОСОБА_6 задоволено та розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_6, зареєстрований 30.09.2011 року відділом ДРАЦС Комсомольського району м.Херсона, актовий запис -248.

Відповідно до довідки Адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України в Херсонській області ОСОБА_6 з 22.10.2015 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2

Свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 в судовому засіданні підтвердили факт відсутності онуки позивача ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, за адресою: АДРЕСА_1 без поважних на те причин. Зазначили, що в квартирі тривалий час мешкають позивач та донька ОСОБА_5 Син ОСОБА_2 в квартирі позивача не проживає тривалий час, мешкав з дружиною та донькою за іншою адресою. Онука не є членом сім'ї позивача.

Відповідно до ст.ст.71, 72 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім'ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк може бути продовжено. Визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Відповідно до статті 150 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Відповідно до ст.150 Житлового кодексу України, громадяни, які мають у приватній власності квартиру, користуються нею для особистого проживання і проживання членів їх сімей, мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Частиною 2 та 3 ст.18 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що діти - члени сім'ї наймача або власника жилого приміщення мають право користуватися займаним приміщенням нарівні з власником або наймачем. Органи опіки та піклування зобов'язані здійснювати контроль за додержанням батьками або особами, які їх замінюють, майнових та житлових прав дітей при відчуженні жилих приміщень та купівлі нового житла.

Стаття 18 Закону України «Про охорону дитинства» забезпечує право дитини на проживання в житлових умовах, що не завдають шкоди її фізичному та розумовому розвитку. Право дитини на житло є одним з основних прав, адже без мінімальної забезпеченості житлом і майном нормальне існування дитини просто неможливе.

Неповнолітня дитина ОСОБА_4 є дитиною відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3, понад шість місяців після розірвання шлюбу між батьками проживає разом з матір'ю ОСОБА_3 .

Згідно статті 11 Закону «Про охорону дитинства» сім'я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення. Кожна дитина має право на проживання в сім'ї разом з батьками або в сім'ї одного з них та на піклування батьків. Предметом основної турботи та основним обов'язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини.

За таких обставин суд вважає, що позов про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням слід задовольнити в повному обсязі.

Керуючись ст.ст.12, 13, 76, 81, 89, 259, 263-265, 280-284, 355 ЦПК України, ст.ст.71, 72, 150 ЖК УРСР, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3, які діють в інтересах малолітньої ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, задовольнити.

Визнати ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, такою, що втратила право користування жилим приміщенням квартири АДРЕСА_1

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Херсонської області в порядку ст. 355 ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя С.І.Майдан

Повний текст рішення суду виготовлений 11.02.2019 року.

Суддя С.І.Майдан