Справа № 215/5078/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
11 лютого 2019 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
у складі : головуючого, судді Коноваленка М.І.
секретар судового засідання Махоня Н.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кривому Розі, в спрощеному позовному провадженні, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з зазначеним позовом, та просить усунути перешкоди у користуванні власністю, визнавши ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме квартирою, що розташована за адресою: Дніпропетровська область м. Кривий Ріг вул. Карбишева, 9/60, оскільки відповідач не мешкає за вказаною адресою вже понад один рік, особистих її речей в квартирі немає, за комунальні послуги не сплачує.
В судове засідання позивач не зявилася, про час та місце розгляду справи повідомлена, до початку розгляду справи предстаник позивача за довіреністю ОСОБА_3 подав заяву про розгляд справи за його відсутност та за відсутності позивача, не заперечує проти заочного розгляду (а.с.34,35).
Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності позивача та її представника, відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, враховуючи, що останні скористалися своїми процесуальними правами.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, відпвідно до ст. 128 ЦПК України, відзиву не надав.
Ухвалою судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20.11.2018 прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження.
На підставі розпорядження керівника апарату Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області №91 від 21.12.2018 року було призначено повторний авторозподіл справи, відповідно до ч.7 ст.33 ЦПК України. Головуючим по справі визначено суддю Коноваленка М.І.
Ухвалою судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26.12.2018 справу прийнято до провадження суддею Коноваленком М.І., призначено судовий розгляд за правилами спрощеного позовного провадження.
Ухвалою судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 11.02.2019 постановлено проводити заочний розгляд справи.
Інші процесуальні дії не вчинялись, заходи забезпечення доказів/позову, зупинення/відновлення провадження не застосовувались.
Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши письмові докази, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Позивач ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності від 21 листопада 2012 року, витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с.5,6).
Відповідно до ст. 383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім'ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд. Обмеження чи втручання в права власника можливе лише з підстав, передбачених законом.
Згідно із частиною першою статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до ст. 391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до частини 33 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 № 5 "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав", застосовуючи положення статті 391 ЦК, відповідно до якої власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, навіть якщо вони не пов'язані із позбавленням права володіння, суд має виходити із такого. Відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов'язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння. Згідно пункту другого частини 34 Постанови, під час розгляду позовів про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, судам необхідно чітко розмежовувати правовідносини, які виникають між власником та попереднім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сім'ї, попередніми членами його сім'ї, а також членами сім'ї попереднього власника житла.
Як зазначено в позовній заяві, відповідач як дружина брата позивача, який є членом сім'ї позивача та проживає і зареєстрований за вказаною адресою, проживала з позивачем та її братом як член сімї. У 2012 році шлюб між відповідачем та братом позивача розірвано, тобто відповідач є попереднім (колишнім) членом сім'ї позивача як власника житла.
Сімейні відносини не впливають на сервітутне право особи, яка його набула, і не припиняє його.
Згідно пункту 39 Постанови, члени сім'ї власника житла, які проживають разом із ним, мають право користування цим житлом відповідно до закону (особистий сервітут, частина перша статті 405 ЦК). З урахуванням зазначеного суди повинні виходити з того, що стосовно права членів сім'ї власника житлового приміщення на користування ним підлягають застосуванню положення статті 405 ЦК. Оскільки інше не встановлено законом, договором чи заповітом, на підставі яких встановлено сервітут, то відсутність члена сім'ї понад один рік без поважних причин є юридичним фактом, що є підставою для втрати членом сім'ї права користування житлом.
Аналогічне викладено в ч. 2 ст. 405 ЦК України, відповідно до якої член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Враховуючи те, що відповідач, як попередній учлен сім'ї власника житла, не проживає у спірній квартирі без поважних причин понад строки, визначені ст. 405 ЦК України, а саме з липня 2015 року, згідно даних акту, суд вважає можливим визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування цим житловим приміщенням.
Згідно з ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки позивачем не заявлено вимогу про відшкодування судових витрат, вони покладаються на позивача.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 317,319,391,405 ЦК України, ст..ст. 10, 12,13, 141, 263, 265, 280-284, 288 ЦПК України,суд ,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН: НОМЕР_1, такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме квартирою №60 будинку №9, що знаходиться за адресою: Дніпропетровська область м. Кривий Ріг вул. Карбишева.
Копію рішення направити відповідачу.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Роз'яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб'єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, протягом тридцяти днів з дня його складення. Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.
Заочне рішення складено суддею без проголошення 11 .02.2019 року.
СУДДЯ: