Провадження № 2-з/761/852/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м.Києва Савицький Олег Антонович, вивчивши заяву позивача про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ігнатов Олександр Віталійович про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу, визнання прав спільної сумісної власності на майно, визнання договору недійсним та розподіл спільної сумісної власності,

В С Т А Н О В И В:

20.12.2019 року позивач звернувся до суду з заявою про забезпечення позову, згідно якої просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_3 , а також заборонити ОСОБА_2 , ОСОБА_3 вчиняти буд - які дії щодо виселення або перешкоди перебування та постійного проживання ОСОБА_1 у квартирі АДРЕСА_1 .

Заяву обґрунтовано тим, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду.

Згідно положень ч.1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Види забезпечення позову визначені положеннями ч.1 ст. 150 ЦПК України.

При цьому, відповідно до вимог ч.3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути спів мірними із заявленими позовними вимогами.

Також, слід зазначити, що згідно роз`яснень, які містяться в п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства про розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 року №9, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторони позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Так, дослідивши зміст заяви про забезпечення позову, суд прийшов до висновку, що заява стосовно забезпечення позову не підлягає задоволенню, оскільки позивачем не доведено, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду та не надано належних доказів на підтвердження того, що відповідач має намір здійснити відчуження належного йому майна, а також враховуючи заявлені позовні вимоги та звертаючи уваги на те, що позивач просить шляхом забезпечення цивільного позову, фактично ухвалити рішення по заявленим нею позовним вимогам без розгляду справи по суті, що процесуально є не допустимим.

Керуючись ст.ст. 149, 150, 153, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити позивачу у задоволенні заяви про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ігнатов Олександр Віталійович про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу, визнання прав спільної сумісної власності на майно, визнання договору недійсним та розподіл спільної сумісної власності.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суду міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя: