Справа № 635/1486/17
Провадження № 2/635/777/2019
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

26 грудня 2019 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Шинкарчука Я.А.,

секретар судового засідання Желізова О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи Публічне акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк» та Харківський районний відділ державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Харківській області, про визнання права власності на 7/18 часток житлового будинку за набувальною давністю, -

в с т а н о в и в:

У березні 2017 року до Харківського районного суду Харківської області надійшов позов представника ОСОБА_1 ОСОБА_3 , який діяв на підставі довіреності від 13.06.2016, зареєстрованої приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гаражою І.П. в реєстрі за №760, в якому позивач просить визнати за ОСОБА_1 право власності на 7/18 частини житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 1713331, номер запису 332 в книзі №2, за набувальною давністю.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце розгляду повідомлялись належним чином.

Від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Чепурової Анжели Леонідівни, яка діє на підставі доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги №202 від 08 серпня 2019 року, 26 грудня 2019 року до канцелярії суду надійшла заява про відкладення слухання справи з посиланням на погане самопочуття позивача.

Відповідач ОСОБА_2 повторно в судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлявся, шляхом направлення судової повістки за відомою суду адресою його місця проживання зареєстрованого у встановленому законом порядку, однак судові повістки повертались до суду без вручення адресату. Причини своєї неявки суду не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не подавав.

Згідно вимог частин сьомої статті 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, а фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місяця проживання чи місця перебування, зареєстровано у встановленому законом порядку.

Відтак, враховуючи повторну неявку в судові засідання належним чином повідомлених про дату, час та місце судового засідання позивача та відповідача, які не повідомили про причини неявки, суд приходить до висновку, що вирішення питання про залишення без розгляду позовної заяви у зв`язку з повторною неявною належним чином повідомленого позивача, можливо проводити у відсутність сторін.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду, виходячи з наступного.

Судом було встановлено, що у березні 2017 року до Харківського районного суду Харківської області надійшов позов представника ОСОБА_1 ОСОБА_3 , який діяв на підставі довіреності від 13.06.2016, зареєстрованої приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гаражою І.П. в реєстрі за №760, в якому позивач просить визнати за ОСОБА_1 право власності на 7/18 частини житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 1713331, номер запису 332 в книзі №2, за набувальною давністю.

На підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 14 березня 2017 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання.

Згідно ухвали суду від 14 березня 2017 року у справі вжито заходи забезпечення позову, а саме, заборонено відчуження 7/18 часток житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого державним нотаріусом Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Ольховською Л.М. 28 травня 2002 року, зареєстрованого в реєстрі за №1-853.

У відповідності до ухвали суду від 17 серпня 2017 року залучено в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору у даній справі Публічне акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк» та Харківський районний відділ державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Харківській області.

15 грудня 2017 року набрала чинності нова редакція ЦПК України. Так, відповідно до пункту 9 статті 1 Перехідних положень ЦПК України, справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

03 вересня 2018 року за наслідками повторного автоматичного розподілу справ автоматизованої системи документообігу, який було здійснено згідно розпорядження керівника апарату Харківського районного суду Харківської області №01-02/85 від 03 вересня 2018 року у зв`язку з розглядом Вищою радою правосуддя 14.08.2018 заяви про відставку судді Харківського районного суду Харківської області Полєхіна А.Ю. та відповідно до наказу в.о. голови Харківського районного суду Харківської області від 20.08.2018 №05-05/88 «Про відрахування судді Харківського районного суду Харківської області Полєхіна А.Ю.», зазначена справа була передана в провадження судді Харківського районного суду Харківської області Шинкарчука Я.А. та у відповідності до ухвали суду від 04 вересня 2018 року прийняття до свого провадження.

У судові засідання призначені у даній справі, позивач на протязі майже одного року не з`являється, свого представника для участі у справі не направляє. Судові засідання відкладались, зокрема, через неявку в судові засідання учасників справи, а саме:

-в судове засідання призначене на 12.10.2018 учасники справи не з`явилися, про час, дату та місце проведення судового засідання були повідомлені належними чином (а.с.177, 178, 179, Т.1), причини неявки не повідомили, судове засідання відкладено у зв`язку з неявкою учасників в судове засідання;

-судове засідання призначене на 04.02.2019 відкладено, оскільки учасники справи не з`явилися, про час, дату та місце проведення судового засідання були повідомлені (а.с.188, 191, 193-194, Т.1). На електронну адресу суду від представника позивача надійшла заява про відкладення слухання справи (а.с.195-196, Т.1);

-в судове засідання призначене на 20.05.2019 учасники справи не з`явилися, про час, дату та місце проведення судового засідання були повідомлені належними чином (а.с.212, 213, 214-215, Т.1), судове засідання відкладено у зв`язку з неявкою учасників в судове засідання. Від позивача до канцелярії суду надійшла заява про відкладення слухання справи у зв`язку із поганим самопочуттям позивача (а.с.216, Т.1);

-в судове засідання призначене на 21.06.2019 учасники справи не з`явилися, про час, дату та місце проведення судового засідання були повідомлені належними чином (а.с.219, 220 221, Т.1), судове засідання відкладено у зв`язку з неявкою учасників в судове засідання. Від позивача до канцелярії суду надійшла заява про відкладення слухання справи у зв`язку із поганим самопочуттям позивача (а.с.222, Т.1);

-судове засідання призначене на 15.11.2019 відкладено, оскільки учасники справи не з`явилися, про час, дату та місце проведення судового засідання були повідомлені (а.с.243, 244-245, 246-247, 248, 249, Т.1). На електронну адресу суду від представника позивача надійшла заява про відкладення слухання справи, у зв`язку з тим, що позивач хворіє (а.с.5-9, Т.2).

Так, і в судове засідання призначене на 26 грудня 2019 року позивач не з`явилась. Від її представника адвоката Чепурової Анжели Леонідівни, яка діє на підставі доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги №202 від 08 серпня 2019 року, 26 грудня 2019 року до канцелярії суду надійшла заява про відкладення слухання справи з посиланням на погане самопочуття позивача (а.с.18-20, Т.2). Разом з тим, доказів погіршення самопочуття позивача (причини на якому позивач посилається в інших своїх заявах про відкладення слухання справи) надано не було.

Частинами першою та третьою статті 128 ЦПК України встановлено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Відповідно до частини п`ятої статті 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

З приведеного вище вбачається, що позивач та його представник майже 12 місяців поспіль не з`являються у судові засідання у даній справі.

Відповідно до частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з частиною другою статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість з`явлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Згідно положень частини третьої статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до вимог частини дев`ятої статті 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Вказані положення також зазначені у частині першій статті 257 ЦПК України. Тобто, законом не вказано про врахування поважності причин повторної неявки позивача, зазначені зміни до законодавства внесені з метою недопущення зловживання особами, які беруть участь у справі, своїми процесуальними правами.

Таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 210 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

При цьому законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч. 5 ст. 142 ЦПК України), а для позивача це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Отже, згідно із вимогами ЦПК України суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і це не може бути підставою для скасування постановленої ним ухвали про залишення заяви без розгляду.

Згідно частини четвертої статті 10 ЦПК України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (далі - Конвенція), встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи Конвенцію, Україна взяла на себе обов`язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

Крім того, слід зазначити, що Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду з прав людини вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом та потребою з боку держави регулювання доступу до суду.

Судом встановлено, що позивач та його представник неодноразово належним чином повідомлялися про час та місце розгляду справи, проте до суду не з`явилися. Від позивача неодноразово надходили заяви про відкладення розгляду справи, які обґрунтовані погіршення самопочуття позивача. Разом з тим, доказів на підтвердження вказаної обставини надано до суду не було.

Отже, обставини неявки у судові засідання позивача та її представника, яким було відомо про наявність цивільної справи в суді, неодноразові виклики їх в судові засідання, дають підстави стверджувати про неналежне здійснення ними своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що призводить до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час, вже понад один рік, не може бути вирішена по суті.

Згідно статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи Публічне акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк» та Харківський районний відділ державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Харківській області, про визнання права власності на 7/18 часток житлового будинку за набувальною давністю, підлягає залишенню без розгляду.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина третя статті 257 ЦПК України).

На підставі викладеного та керуючись ст. 10, 43, 44, 131, 128, 210, 223, 257 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи Публічне акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк» та Харківський районний відділ державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Харківській області, про визнання права власності на 7/18 часток житлового будинку за набувальною давністю залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє його права на повторне звернення до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Роз`яснити позивачу, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Я.А. Шинкарчук