24.12.2019 Справа № 363/1701/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2019 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Баличевої М.Б.,

при секретарі Дехтяренко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2019 року позивач звернулася до суду із названим позовом у якому просила розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 19 лютого 2016 року, Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 80.

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що вона з відповідачем перебувають у шлюбі з 19 лютого 2016 року. Від шлюбу мають неповнолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя з відповідачем не склалося, оскільки у сторін різні погляди на життя, на ведення домашнього господарства, між ними втрачено почуття любові та поваги одне до одного, фактично шлюбно - сімейні відносини між ними припинені. В подальшому збереження сім`ї неможливе, шлюб існує тільки формально, а тому ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаним позовом.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 14.05.2019 року вищевказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 04.07.2019 року зупинено провадження у справі та надано сторонам строк для примирення.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 04.12.2019 року поновлено провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 04.12.2019 року проведено підготовче судове засідання і призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Крім того, просила відновити дошлюбне прізвище « ОСОБА_1 ».

Відповідач в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнав повністю та не заперечував проти їх задоволення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши письмові докази, оцінивши фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини, суд вважає, що позов потрібно задовольнити з таких підстав.

Установлено, що сторони перебувають у шлюбі з 19 лютого 2016 року, про що свідчить свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_1 , видане Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 80.

Від шлюбу у ОСОБА_2 та ОСОБА_1 народився син -- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у свідоцтві про народження дитини сторони записані її батьками.

З огляду на встановлені обставини судом зазначається наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Порядок припинення шлюбу врегульовано главою 11 СК України.

Відповідно до пункту 2 статті 104 СК України розірвання шлюбу є однією із законодавчо визначених підстав його припинення. Право на розірвання шлюбу ґрунтується нормами статей 105-114 СК України.

Відповідно до статті 112 СК України, суд постановляє рішення, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. При прийнятті рішення, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає, що подальше спільне життя і збереження сім`ї ОСОБА_2 та ОСОБА_1 стало неможливим, за наявності таких обставин збереження цього шлюбу надалі є недоцільним, що є підставою для задоволення даного позову.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа має право на вибір прізвища після розірвання шлюбу. Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

На підставі викладеного, суд вважає за необхідним при розірвання шлюбу, відновити дошлюбне прізвище позивача « ОСОБА_1 ».

Керуючись ст.ст. 4, 5, 352, 354 ЦПК України, на підставі ст. ст. 110, 112,115 СК України суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_1 ) та ОСОБА_2 , зареєстрований 19 лютого 2016 року, Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 80.

Після розірвання шлюбу відновити позивачу дошлюбне прізвище « ОСОБА_1 ».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення через Вишгородський районний суд Київської області.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянки України серія НОМЕР_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Головуючий М.Б. Баличева