Справа № 403/72/19
Провадження №2-о/403/8/19
У Х В А Л А
про залишення заяви без руху
12 лютого 2019 р. Суддя Устинівського районного суду Кіровоградської області Годованець І. А. розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1, заінтересована особа: Седнівська сільська рада Устинівського району Кіровоградської області, про визнання фізичної особи померлою,-
В С Т А Н О В И В :
Заявником ОСОБА_1 подано до суду заяву про визнання фізичної особи померлою. В заяві зазначається, що фізична особа може бути оголошена судом померлою, якщо у місці її постійного проживання немає відомостей про місце її перебування протягом трьох років, а якщо вона пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підставу припускати її загибель від певного нещасного випадку, - протягом шести місяців. Заява про визнання фізичної особи померлою подається до суду за місцем проживання заявника. Ознайомившись з матеріалами заяви, суд вважає за необхідне залишити заяву без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків з наступних підстав. Частиною 3 ст.175, ч.4 ст.177 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (ч.1 ст.293 ЦПК України). Частиною 4 ст.294 ЦПК України встановлено, що справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.
Порядок проведення державної реєстрації смерті врегульовано ст.6 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» та Правилами державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затвердженими наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року за №52/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 24 грудня 2010 року за №3307/5), зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 18 жовтня 2000 року за № 719/4940. Повноваження щодо державної реєстрації смерті в Україні покладено на відділи державної реєстрації актів цивільного стану та виконавчі комітети сільських, селищних, міських (крім міст обласного значення) рад. Відділи державної реєстрації актів цивільного стану здійснюють державну реєстрацію смерті шляхом складання актових записів цивільного стану в електронному вигляді у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян та на паперових носіях. У заяві окремого провадження не зазначено заінтересовану особу, якою здійснюється реєстрація смерті. Відповідно до п.1 п.п.2 Порядку обліку дорожньо-транспортних пригод затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 червня 2005 року за №538, цей Порядок визначає процедуру єдиного обліку дорожньо-транспортних пригод і обовязковий для виконання на всій території України. Терміни, що вживаються у цьому Порядку, мають таке значення: дорожньо-транспортна пригода - подія (небезпечний випадок), що сталася під час руху дорожнього транспортного засобу, унаслідок якої загинули або травмовані люди чи завдані матеріальні збитки; загиблі - люди, які померли внаслідок дорожньо-транспортної пригоди на місці її скоєння чи від одержаних травм протягом 30 діб; матеріальні збитки - втрати, яких юридична та/або фізична особа зазнала у звязку із знищенням або пошкодженням її речей, а також витрати, які особа здійснила або повинна здійснити для відновлення свого порушеного права. Розмір матеріальних збитків визначається у порядку, встановленому законодавством; первинний облік дорожньо-транспортної пригоди - оформлення відомостей про пригоду підрозділом Державтоінспекції після надходження відповідної інформації за встановленою формою - карткою обліку дорожньо-транспортних пригод; потерпілі - юридичні та фізичні особи, життю, здоровю та/або майну яких внаслідок дорожньо-транспортної пригоди заподіяна шкода, цивільно-правову відповідальність за яку несе власник транспортного засобу; травмовані - люди, які внаслідок дорожньо-транспортної пригоди одержали тілесні ушкодження будь-якого ступеня тяжкості і протягом трьох діб звернулися за медичною допомогою до лікувально-профілактичного закладу. У заяві окремого провадження не зазначено заінтересовану особу, якою ведеться первинний облік дорожньо - транспортної пригоди - оформлення відомостей про пригоду. В актовому записі про народження Седнівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області за №26 від 03 жовтня 1981 року, ОСОБА_2, дата народження: 08 липня 1981 року, місце народження: с. Інгулець Устинівського району Кіровоградської області, в графі «батьки» записано: батько: ОСОБА_3, мати: ОСОБА_4. ОСОБА_2 після державної реєстрації шлюбу прийняла прізвище чоловіка: ОСОБА_1. ОСОБА_5 з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження, у актовому записі Васильківської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області за №3 від 07 лютого 1962 року, ОСОБА_6, дата народження: 14 січня 1962 року, місце народження: с. Солонцюватка Бобринецького району Кіровоградської області, в графі «батьки» записано: батько: ОСОБА_7, мати: ОСОБА_8. Відповідно до Закону України «Про органи реєстрації актів громадянського стану» документами, що підтверджують родинні відносинами між фізичними особами можуть бути: паспорт, свідоцтва про шлюб, про народження, про розірвання шлюбу, про встановлення батьківства, переміну прізвища, імені. У разі відсутності документів про підтвердження родинних стосунків їх підтвердження здійснюється в судовому порядку. Таким чином, при встановлених розбіжностях у актових записах про народження у ОСОБА_2 та ОСОБА_6 щодо відомостей про батька та матір, заявнику ОСОБА_2 необхідно подати документ для встановлення родинних відносин з ОСОБА_6. До заяви окремого провадження про виклад обставин якими заявник обґрунтовує свої вимоги щодо дорожньо-транспортної пригоди, внаслідок якої наступила смерть ОСОБА_6 необхідно додати та зазначити відповідні письмові документи правоохоронних органів, що підтверджують зазначені в заяві обставини, в тому числі письмову заяву заінтересованої особи про злочин, внаслідок якого наступила смерть потерпілого. Частинами 1,2,3 ст.185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. При встановлених обставинах, вважаю за необхідне заяву ОСОБА_1 про визнання фізичної особи померлою залишити без руху та надати заявнику ОСОБА_1 строк для усунення її недоліків. Керуючись ст.ст.175, 174, ч.ч.1,2,3 ст.ст.185, 294, 260 ЦПК України, суд, -
У Х В А Л И В:
Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа: Седнівська сільська рада Устинівського району Кіровоградської області, про визнання фізичної особи померлою залишити без руху та надати заявнику ОСОБА_1 строк для усунення її недоліків на протязі семи днів з дня отримання копії цієї ухвали.
Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.
Суддя Устинівського
районного суду ОСОБА_9