Справа № 309/3776/16-ц
П О С Т А Н О В А

Іменем України

05 лютого 2019 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючого: Джуги С.Д.

суддів: Куштана Б.П., Собослоя Г.Г.

за участю секретаря судового засідання: Волощук В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1, в інтересах якої діє ОСОБА_2, на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 14 травня 2018 року, ухваленого суддею Кемінь В.Д., у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_4 про стягнення матеріальної та моральної шкоди,-

встановив:

У листопаді 2016 року ОСОБА_3 звернулася до суду із вказаним позовом.

Позов мотивовано тим, що вона є власницею квартири АДРЕСА_3, що підтверджується договором купівлі-продажу від 26.07.2001 року посвідчений державним нотаріусом Король О.Ю. та зареєстрованим в реєстрі за №5090. 07.10.2016 року вищезазначену квартиру було залито водою, яка протікала з квартири НОМЕР_1 того ж будинку, яка розташована поверхом вище, власницею якої є ОСОБА_1. В результаті цього частина стелі, стіни на кухні, коридорі, ванній кімнаті залиті водою. 07.10.2016 року комісією в складі голови ОСББ «Бартуші» ОСОБА_7, заступника голови ОСББ «Бартуші» ОСОБА_5, членів ОСББ «Бартуші»: ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 був складений акт про залиття квартири. Комісія зафіксувала та підтвердила той факт, що 07.10.2016 року о 07.30 хв. в будинку АДРЕСА_1 трапилося залиття: частина стелі та стіни на кухні та коридорі, газова плита, кухонні меблі, газовий котел залиті водою. Відповідачка ОСОБА_1 не надала можливості комісії ОСББ «Бартуші» оглянути її квартиру на предмет встановлення причини витікання води, при тому, що першочерговим джерелом протікання води до квартири позивачки була саме квартира відповідачки. Від спілкування з позивачкою та комісією ОСББ відповідачка взагалі відмовилася, акт про затоплення квартири не підписала. З метою визначення розміру матеріальної шкоди заподіяної позивачці як власнику квартири АДРЕСА_3 та вартості ремонтно-відновлювальних робіт, між нею та приватним підприємством «Алекс-Хуст» був укладений договір на проведення незалежної оцінки, для визначення розміру матеріальних збитків, завданого позивачці внаслідок залиття квартири. На підставі договору, ПП «Алекс-Хуст» надав звіт та висновок про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт пошкоджених стін та стелі у вказаній квартирі, відповідно до якого вартість ремонтно-відновлювальних робіт внаслідок залиття водою та як наслідок розмір нанесених матеріальних збитків їй як власнику квартири становить 9 265 грн.

29.10.2016 року відбулося повторне залиття квартири позивачки, вода протікала з квартири НОМЕР_1 того ж будинку, яка розташована поверхом вище над її квартирою, власницею якої є ОСОБА_1, в результаті чого, частина стелі в коридорі залита водою. З'ясувати з якої причини відбулося залиття квартири не виявилося можливим, оскільки на момент залиття в квартирі НОМЕР_1 знаходилися тільки малолітні діти, батьків вдома не було, тому позивачкою було викликано працівників поліції та написано заяву до Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області. Позивачка декілька разів усно зверталася до ОСОБА_1 з пропозицією відшкодувати їй завдану шкоду, однак відповідачка добровільно відшкодувати завдану шкоду не бажає. Крім того, внаслідок залиття квартири їй було завдано моральну шкоду, яка полягає у тому, що через пошкодження квартири вона зазнала не мало переживань та страждань з приводу того, що відповідачка, з вини якої пошкоджено її майно, та яка повинна відповідати за свої дії, не має на меті добровільно відшкодувати заподіяні матеріальні збитки або провести ремонтно-відновлювальні роботи. 07.10.2016 року позивачка змушена була звернутися до лікаря, оскільки від хвилювання через затоплення її квартири у позивачки піднявся артеріальний тиск. Залиття квартири створило дискомфорт та нервове напруження, оскільки в квартирі постійно відчувається сирість та волога. В даній квартирі крім позивачки проживають інші члени її сім'ї та малолітня онучка. За власні кошти позивачка не має можливості зробити ремонт квартири, оскільки для неї сума вартості ремонтно-відновлювальних робіт є досить високою.

За клопотанням позивачки, ухвалою від 24.01.2017 року судом залучено до участі в справі в якості співвідповідача ОСОБА_4

З врахуванням наведеного позивачка просила стягнути на її користь заподіяну їй матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири, у розмірі 9265 грн. що складає вартість виконання ремонтно-відновлювальних робіт квартири та стягнути компенсацію за заподіяну їй моральну шкоду в розмірі 10000 грн. та судові витрати по справі.

Рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 14 травня 2018 року даний позов задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 9 265 грн. матеріальної шкоди. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 судові витрати в розмірі 1929,20 грн. сплаченого судового збору та 1500 грн. витрат на оплату за проведення експертної оцінки майна. В задоволенні позовних вимог про стягнення моральної шкоди з ОСОБА_1 - відмовлено.

Не погодившись із вказаним рішенням, ОСОБА_1 в інтересах якої діє ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції про задоволення вимог позивача щодо неї. Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що суд не врахував, що нею не вчинено жодної протиправної поведінки і її вини у залитті квартири позивача не має, оскільки належну їй квартиру АДРЕСА_1 вона на підставі договору позички від 01 червня 2016 року передала для тимчасового проживання співвідповідачці ОСОБА_4, яка проживає там з двома малолітніми дітьми, і яку судом в якості співвідповідача залучено до справи; судом неправильно вирішено питання про стягнення судових витрат.

В іншій частині рішення суду першої інстанції ніким не оскаржено.

Апеляційний суд, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши підстави апеляційної скарги, вважає, що така підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

З врахуванням наведеного, апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції лише щодо задоволених позовних вимог ОСОБА_3 про стягнення з ОСОБА_1 матеріальної шкоди та судових витрат.

Задовольняючи заявлений позов про стягнення матеріальної шкоди з ОСОБА_1, суд першої інстанції виходив з того, що саме відповідач ОСОБА_1, як власник квартири, яка розташована поверхом вище за квартиру позивача, повинна нести відповідальність за завдану матеріальну шкоду спричинену залиттям квартири позивача.

З таким висновками не погоджується апеляційний суд, виходячи з наступного.

Матеріалами справи встановлено, що позивач ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_3, що підтверджується договором купівлі-продажу від 26.07.2001 року.

07.10.2016 року вищезазначену квартиру було залито водою, яка протікала з квартири НОМЕР_1 того ж будинку, яка розташована поверхом вище.

Відповідно до Акту, складеного 07 жовтня 2016 року, комісією в складі голови ОСББ «Бартуші» ОСОБА_7, заступника голови ОСББ «Бартуші» - ОСОБА_5, членів ОСББ «Бартуші»: ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 на день обстеження комісія встановила: під час затоплення, 07.10.2016 року, штукатурка на стінах в приміщеннях кухні та коридору вкрита шаром води та частково набрякла, стеля покрилася вологою від затоплення, коврові доріжки на кухні та коридорі мокрі. Водою внаслідок залиття вкрита газова плита, кухонні меблі, газовий котел, люстри в кухні та коридорі.

Згідно інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухому майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта, квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 09.04.2003 року.

Згідно договору позички житлової квартири та акту прийому-передачі майна від 01.06.2016 року квартиру АДРЕСА_2 ОСОБА_1(позичкодавець) передала співвідповідачу по справі - ОСОБА_4.(позичальнику) в строкове безоплатне користування для тимчасового проживання. В договорі зазначено, що комунікації, які знаходяться у житловій квартирі, перебувають у робочому стані і функціонують за призначенням.(а.с.63-64).

Відповідно до ч.3 ст.827 ЦК України до договору позички застосовуються положення глави 58 ЦК України ((Найм (оренда)).

Відповідно до ч.1 ст. 780 ЦК України шкода, завдана третім особам у зв'язку з користуванням річчю, переданою в найм, відшкодовується наймачем на загальних підставах.

Таким чином, з аналізу даних норм слідує, що обов'язок відшкодування шкоди, яка завдана позивачу, лежить саме на відповідачеві ОСОБА_4, як наймачеві квартири, який допустив залиття квартири позивача.

Згідно з ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

В п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» (зі змінами) роз'яснено, що, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, завдана фізичній особі, майну фізичної особи чи майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Згідно з ст. 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Звітом суб'єкта оціночної діяльності ПП «Алекс Хуст» про визначення розміру матеріальної шкоди частини житлової трикімнатної квартири, що знаходиться на другому поверсі п'ятиповерхового будинку за адресою АДРЕСА_3 спричиненої затопленням квартири НОМЕР_1, що розташована поверхом вище, визначено розмір матеріальної шкоди спричиненої затопленням квартири НОМЕР_1 в сумі 9 265 грн.(а.с.24-56).

Даний доказ, згідно із ст.ст.77-80 ЦПК України, є належним, допустимим, достовірним, достатнім, який підтверджує розмір завданої шкоди позивачу. Правильність його не спростовано.

З врахуванням наведеного, позов ОСОБА_3 щодо відшкодування матеріальної шкоди завданої залиттям квартири, є обґрунтований та доведений в частині заявлених позовних вимог до відповідча ОСОБА_4, з якої підлягає стягненню завдана позивачу матеріальна шкода, а позовні вимоги до відповідача ОСОБА_1 є безпідставними і не підлягають до задоволення.

Зважаючи на викладене, рішення суду першої інстанції в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 матеріальної шкоди та судових витрат по оплаті судового збору та оплаті за проведення експертної оцінки, відповідно до приписів ст.376 ЦПК України підлягає скасуванню з ухваленням у цій частині нового рішення про часткове задоволення позову з вищенаведених підстав.

Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов'язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи;

Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються:1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача;3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо суд апеляційної або касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Згідно ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» (чинний на день подачі позову 2016 рік) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою справляється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

За позовну вимогу про стягнення матеріальної шкоди у розмірі 9265 грн. позивач повинна була сплатити і сплатила судовий збір у розмірі 551,20 грн., який підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_4

Крім того, з відповідача ОСОБА_4 на користь позивача підлягає стягненню понесені позивачем витрати за проведення експертної оцінки майна в розмірі 1500 грн.

За подачу апеляційної скарги, апелянтом ОСОБА_1 сплачено судовий збір у розмірі 828 грн., дана сума підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_4

Керуючись ст.ст. 374, 376, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1, в інтересах якої діє ОСОБА_2 - задовольнити.

Рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 14 травня 2018 року в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 матеріальної шкоди та судових витрат по оплаті судового збору та оплаті за проведення експертної оцінки скасувати та ухвалити в цій нове рішення, яким позов ОСОБА_3 - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 матеріальну шкоду у розмірі 9 265 грн.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 судовий збір за подачу позову в розмірі 551,20 грн. та 1500 грн. витрат на оплату за проведення експертної оцінки майна.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 судовий збір за подачу апеляційної скарги в розмірі 828 грн.

У позовних вимогах ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 13 лютого 2019 року.

Головуючий:

Судді: