ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 530/1043/18 Номер провадження 22-ц/814/845/19Головуючий у 1-й інстанції Должко С.Р. Доповідач ап. інст. Гальонкін С. А.
У Х В А Л А

13 лютого 2019 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі судді-доповідача Гальонкіна С.А., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Приватного підприємства «Агроекологія» в особі генерального директора Лукяненка Г.В. та представника за довіреністю Мельникова Д.О. на ухвалу Зіньківського районного суду Полтавської області від 29 серпня 2018 року, постановлену у залі суду в м.?Зіньків, за заявою представника Приватного підприємства «Агроекологія» про виправлення описки в ухвалі Зіньківського районного суду Полтавської області від 01.08.2018 року за матеріалами зустрічного позову Приватного підприємства «Агроекологія» до ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи без самостійних вимог - Відділ Держгеокадастру у Зіньківському районі Полтавської області, Зіньківська районна державна адміністрація Полтавської області, про внесення змін до договору оренди землі від 17.01.2008 року, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Зіньківського районного суду Полтавської області від 29 серпня 2018 року в задоволенні заяви представника позивача ПП «Агроекологія» про виправлення описки в ухвалі Зіньківського районного суду Полтавської області від 01 серпня 2018 року - відмовлено.

Не погодившись з ухвалою місцевого суду, її в апеляційному порядку оскаржило ПП «Агроекологія», подавши апеляційну скаргу безпосередньо до місцевого суду 25 січня 2019 року. Одночасно в апеляційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на оскарження у зв'язку з тим, що оскаржувана ухвала була проголошена (складена) судом першої інстанції без участі особи, яка її оскаржує, а тому відповідач об'єктивно не міг дізнатися про її ухвалення в строки, передбачені для її оскарження. Будь-якого іншого обґрунтування заявленого клопотання апеляційна скарга не містить.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду (пункт 41, 42 рішення у справі "Пономарьов проти України" (Заява N 3236/03).

Аналогічні висновки висловлені Європейським судом з прав людини і у справі «Устименко проти України», №32053/13, п. 46, п. 47, ЄСПЛ, від 29 жовтня 2015 року, в якому серед іншого зазначено, що відхід від принципу верховенства права, одним з основоположних аспектів якого є принцип правової визначеності (дотримання принципу res judicata) можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Надавши оцінку підставам, викладеним апелянтом в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, суддя-доповідач вважає, що вони не свідчать про поважність пропуску встановленого законом процесуального строку, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувана ухвала постановлена 29 серпня 2018 року (а.с.25). Копія ухвали суду від 29 серпня 2018 року отримана 04 вересня 2018 року представником за довіреністю Лега, що підтверджується рекомендованими повідомленнями (а.с.33).

Оскільки копію оскаржуваної ухвали апелянт отримав 04 вересня 2018 року, то п'ятнадцятиденний строк на оскарження, протягом якого можна було подати апеляційну скаргу та клопотання про поновлення строку на оскарження, тривав по 19 вересня 2018 року включно.

Вперше апеляційна скарга на ухвалу суду від 29 серпня 2018 року подана електронною поштою до місцевого суду 10 вересня 2018 року вх. № ЕП-2742 (а.с.41). Ухвалою Апеляційного суду Полтавської області від 26 жовтня 2018 року апеляційну скаргу повернуто скаржнику (а.с.48-49).

Повторно апеляційна скарга подана безпосередньо до суду 13 листопада 2018 року вх. № 8812 (а.с.75). Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 10 грудня 2018 року апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк протягом п'яти днів з моменту отримання копії ухвали для сплати судового збору (а.с.80-81). Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 04 січня 2019 року апеляційну скаргу повернуто скаржнику в зв'язку з не усуненням недоліків (а.с.94).

Втретє апеляційну скаргу подано безпосередньо до місцевого суду 25 січня 2019 року вх. № 834. Підставами поважності пропуску строку на оскарження апелянтом зазначено те, що оскаржувана ухвала була проголошена (складена) судом першої інстанції без участі особи, яка її оскаржує, а тому відповідач об'єктивно не міг дізнатися про її ухвалення в строки, передбачені для її оскарження.

Зважаючи на норми закону та обставини, якими обґрунтовується клопотання про поновлення строку на оскарження ухвали суду, суддя-доповідач приходить до висновку, що причини пропуску строку на апеляційне оскарження, викладені в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, є неповажними, оскільки заявник під час повторної подачі апеляційної скарги 25 січня 2019 року не навів поважність причин пропуску такого строку.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин необхідно апеляційну скаргу залишити без руху з наданням строку для подачі заяви з наведенням інших підстав для поновлення строку на оскарження ухвали місцевого суду.

Окрім того, апеляційна скарга за формою та змістом повинна відповідати вимогам статті 356 ЦПК України.

Вказана апеляційна скарга надійшла від ПП «Агроекологія» безпосередньо до суду першої інстанції з відсканованим підписом генерального директора ПП «Агроекологія» Лукяненка Г.В., відсканованим відбитком печатки підприємства та відсканованим підписом представника ПП «Агроекологія» Мельникова Д.О. При цьому, поверх відсканованого підпису генерального директора Лукяненка Г.В. накладено підпис без зазначення особи, яка його здійснила та посади даної особи. Окрім того, накладений підпис не завірений оригінальним відбитком печатки.

Таким чином, матеріали справи не містять апеляційної скарги з належним оформленням підпису особи, яка її подала, та оригінальним відбитком печатки.

Окрім того, з тексту апеляційної скарги не вбачається доводів в чому саме апелянт вважає незаконність і (або) необґрунтованість оскаржуваної ухвали, якою відмовлено у виправленні описки в ухвалі від 01.08.2018 року, що не відповідає вимогам п. 5 ч. 2 ст. 356 ЦПК України. Апелянт лише обмежився викладом змісту статті 219 ЦПК України (в редакції 2004 року), тоді як судом оскаржувана ухвала приймалася в порядку ЦПК (в редакції 2017 року).

Текст апеляційної скарги, по формі та змісту відповідно до ст. 356 ЦПК України, повинен бути наданий апеляційному суду разом з копіями відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 ЗУ «Про судовий збір», суд перед відкриттям провадження у справі перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

До апеляційної скарги ПП «Агроекологія» долучено копію платіжного доручення № 3743 від 22.08.2018 року на суму 1762 грн., як доказ сплати судового збору за подачу апеляційної скарги у даній справі (а.с.113).

Відповідно до пункту 3.1. «Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті», затв. постановою Правління Національного банку України № 22 від 21.01.2004 року, платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків. З додатків 2, 8 до Інструкції вбачається, що одним із реквізитів платіжного доручення є "Призначення платежу", який заповнюється з урахуванням вимог, установлених главою 3 Інструкції. Пунктом 3.8. Інструкції визначено, що реквізит "Призначення платежу" платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення "Призначення платежу". Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Як вбачається з копії платіжного доручення № 3743 від 22.08.2018 року на суму 1762 грн., вказаний розмір судового збору було сплачено на рахунок Верховного Суду (касаційний цивільний суд), аналогічна відмітка зазначена в графі «Призначення платежу». Таким чином вбачається, що долучене платіжне доручення підтверджує сплату судового збору за подачу касаційної скарги, а не апеляційної скарги в даній справі.

Окрім того, платіжне доручення надано в копії, яка не містить підпису уповноваженої посадової особи банку та не скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення. Також, слід звернути увагу, що вказане платіжне доручення також було долучено ПП «Агроекологія» до апеляційної скарги в іншій справі (№ 530/95/18).

За таких обставин, суддя-доповідач приходить до висновку, що платіжне доручення № 3743 від 22.08.2018 року на суму 1762 грн., долучене до апеляційної скарги від 25.01.2019 року, як доказ сплати судового збору за оскарження ухвали Зіньківського районного суду Полтавської області від 29 серпня 2018 року, не є належним і допустимим доказом у справі № 530/1043/18. Вказані дії представника ПП «Агроекологія» свідчать про намагання уникнути виконання Закону щодо сплати судового збору при подачі апеляційної скарги у конкретній справі.

Таким чином, при подачі апеляційної скарги судовий збір, відповідно до п. 1.9. ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», не сплачено. Слід звернути увагу на норми ч. 1 ст. 4 вказаного Закону, згідно яких судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом 1.9. ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» № 3674-VI передбачено, що за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду юридичною особою або фізичною особою-підприємцем сплачується судовий збір в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на момент подачі апеляційної скарги в 2019 році, становить 1921 грн.

Документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення зв'язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення. За таких обставин документи про сплату судового збору подаються до суду тільки в оригіналі; копії, дублікати, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Судовий збір підлягає сплаті у розмірі - 1921 грн. 00 коп., оригінал платіжного доручення (квитанції) повинен бути наданий суду.

Оплата повинна здійснюватися за реквізитами:

отримувач: УДКСУ у м. Полтаві;

код отримувача ;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача МФО: 899998;

розрахунковий рахунок отримувача: 0006;

код класифікації доходів бюджету: 22030101 Судовий збір (Державна судова

адміністрація України, 050).

За таких обставин необхідно апеляційну скаргу залишити без руху з наданням строку для подачі заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням інших підстав та усунення решти недоліків, роз'яснивши скаржнику, що у разі невиконання в повному обсязі вимог даної ухвали упродовж десяти днів з моменту отримання ухвали, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Керуючись ст. ст. 354, 357 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Визнати наведені підстави для поновлення строку апеляційного оскарження ухвали Зіньківського районного суду Полтавської області від 29 серпня 2018 року - неповажними.

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Агроекологія» в особі генерального директора Лукяненка Г.В. та представника за довіреністю Мельникова Д.О. на ухвалу Зіньківського районного суду Полтавської області від 29 серпня 2018 року - залишити без руху.

Надати строк для звернення із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду з наведенням інших підстав для його поновлення та усунення решти недоліків в повному обсязі протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

Роз'яснити, що у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено, якщо скаржник не звернеться до апеляційного суду із заявою з наведенням інших підстав для поновлення строку на оскарження ухвали місцевого суду та не буде усунуто решту недоліків протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Полтавського

апеляційного суду (підпис) С.А. Гальонкін

Згідно з оригіналом:

Суддя Полтавського

апеляційного суду С.А. Гальонкін