КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 22-ц/824/3964/2019 Головуючий у 1-й інстанції: Шереметьєва Л.А.
У Х В А Л А

11 лютого 2019 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді - Чобіток А.О.

суддів - Немировської О.В. , Ящук Т.І.

вивчивши матеріали справи за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Солом'янського районного суду міста Києва від 14 грудня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Провідна» третя особа: ОСОБА_3 про стягнення страхового відшкодування та відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

у с т а н о в и в :

28 січня 2019 року за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Солом'янського районного суду міста Києва від 14 грудня 2018 року у вищевказаній справі відкрито апеляційне провадження. Також роз'яснено учасникам справи, що відповідно ч. 1 ст. 369 ЦПК України дана справа підпадає під категорію справ, розгляд яких здійснюється в порядку письмового провадження.

При підготовці справи до апеляційного розгляду проведені наступні підготовчі дії: з`ясовано питання про склад учасників судового процесу; визначено характер спірних правовідносин і закон, який їх регулює; з`ясовано обставини, на які посилаються учасники справи як на підставу своїх вимог та заперечень; підстав застосування ч. 3 ст. 369 ЦПК України не встановлено.

08 лютого 2019 року до суду апеляційної інстанції від позивача надійшло клопотання про розгляд справи із викликом сторін.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод , свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції створив учасникам процесу в даній справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких такий рух описаний.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею у апеляційній скарзі, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Ураховуючи те, що дана справа підпадає під категорію справ, розгляд яких здійснюється у письмовому провадженні без повідомлення та виклику учасників справи, зважуючи на відсутність необхідності їх виклику для надання пояснень з огляду на обставини справи, підстави для виклику учасників справи відсутні.

Заслухавши доповідь судді Чобіток А.О., керуючись ст.ст. 7, 365, 366, 369 ЦПК України, суд апеляційної інстанції,-

у х в а л и в :

Призначити справу до розгляду в порядку письмового провадження .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: А.О.Чобіток

Судді: О.В. Немировська

Т.І. Ящук