Справа № 211/6243/18
Провадження № 2/211/635/19
Р І Ш Е Н Н Я
іменем України
07 лютого 2019 року Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Ніколенко Д.М.,
за участю секретаря судового засідання Гулько А.С.,
представника позивача ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 комітету Довгинцівської районної в місті ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області ОСОБА_4, про встановлення факту, що має юридичне значення,-
Ухвалою суду від 20 грудня 2018 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 на заявлених вимогах наполягав з підстав, викладених в позові.
Представник відповідача ОСОБА_3 комітету Довгинцівської районної в місті ради в судове засідання не зявився, до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника, заперечень проти заявлених вимог не мають, при винесенні рішення покладаються на розсуд суду, відзиву на позов не надійшло.
Третя особа приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області ОСОБА_4 в судове засідання не зявилася, до суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, письмових пояснень не надійшло.
Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 суду пояснила, що проживає по вулиці Койнаша, позивачка її сусідка. Оля проживала у прабабці по вул. Койнаша, 75 в м. Кривому Розі з кінця грудня 2012 року по день смерті ОСОБА_5, займалася її похованням. Свідок підтвердила обставини, засвідчені нею в акті про проживання ОСОБА_2
Свідок ОСОБА_7 суду пояснила, що проживає на сусідній вулиці з вулицею Койнаша в м. Кривому Розі. В будинку № 75 проживала ОСОБА_8 з прабабцею ОСОБА_7. Оля доглядала її з 2012 року по 25 листопада 2014 року, вона ж ОСОБА_5 і хоронила. ОСОБА_8 проводить в будинку ремонтні роботи.
Вислухавши доводи представника позивача, покази свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.
Як встановлено судом, домоволодіння № 75 по вулиці Койнаша в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, належало ОСОБА_5 та ОСОБА_9, що підтверджується копіями свідоцтва про право на спадщину по закону від 23 березня 2002 року та свідоцтва про право власності від 23 березня 2002 року (а.с. 33-36).
30 серпня 2014 року помер ОСОБА_9, а 25 листопада 2014 року ОСОБА_5 померла, що підтверджується копіями свідоцтв про смерть серії І-КИ № 581795 (а.с.18) та серії І-КИ № 599936 (а.с. 23).
Відповідно до частини 1 статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Частиною 1 статті 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Згідно частини 3 статті 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1270 ЦК України).
Згідно з частиною 1 статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.
Частиною 1 статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Однак відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина 3 статті 1296 ЦК України).
Таким чином, спадкові права є майновим об'єктом цивільного права, оскільки вони надають спадкоємцям можливість успадкувати майно (прийняти спадщину), але право розпорядження нею виникає після оформлення успадкованого права власності у встановленому законом порядку.
Відповідно до пункту 4.15 глави 10 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» затвердженого наказом Мін'юсту від 22 лютого 2012 року № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку, та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.
Постановою приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області від 28 листопада 2018 року відмовлено ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої 25 листопада 2014 року ОСОБА_5 у звязку з тим, що спадкоємицею ОСОБА_2 не подано документів, необхідних для вчинення нотаріальної дії (видачі свідоцтва про право на спадщину за законом), а саме не надано документів, що підтверджують факт прийняття спадщини за законом протягом строків, встановлених ст. 1270 ЦК України (6 місяців).
Згідно положень статті 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Відповідно до статті 1264 ЦК України, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.
У п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа (ст.. 1265 ЦК України).
Пунктом 6 рішення Конституційного Суду від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 установлено, що до членів сім'ї належать особи, які постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв'язках. Обов'язковою умовою для визнання їх членами сім'ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п.
Відповідно до пункту 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику в справах про спадкування» у разі, якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв'язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.
Актом з місця проживання, складеного мешканцями будинку № 77 по вул. Койнаша в м. Кривому Розі Дніпропетровської області ОСОБА_6 та ОСОБА_10, будинку № 122 по вул. Проскурівській в м. Кривому Розі Дніпропетровської області ОСОБА_7Ю, та посвідченого головою вуличного комітету № 6 Довгинцівського району м. Кривого Рогу (а.с. 39), ОСОБА_2 проживала разом з ОСОБА_11 з грудня 2012 року по 25 листопада 2014 року в будинку № 75 по вул. Койнаша в м. Кривому Розі, похорон останньої ОСОБА_2 здійснювала за власний кошт. В будинку ОСОБА_12 проводить ремонт.
Аналогічне зазначено в довідці за участю тих же осіб (а.с. 38), двоє з яких підтвердили зазначені факти в судовому засіданні.
Відповідно до положень статті 315 ЦПК України та пункту 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення
Аналізуючи вищевикладені доводи, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.
Згідно ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивачем вимога про відшкодування судових витрат не заявлялася, вони покладаються на позивача.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 81, 89, 141, 200, 206, 263, 265, 294, 315-319 ЦПК України, суд, -
позов ОСОБА_2 задовольнити.
Встановити факт, що ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2) постійно проживала разом з ОСОБА_5 на час її смерті 25 листопада 2014 року за адресою: Дніпропетровська область, м.Кривий Ріг, вул.Койнаша, буд.№75, та є такою, яка прийняла спадщину після смерті ОСОБА_5, яка померла 25 листопада 2014 року.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 11 лютого 2019 р.

Суддя Д.М.Ніколенко