Справа № 643/4575/19
Провадження № 2/643/2978/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.04.2019 року м.Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Довготько Т.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: Третя Харківська державна нотаріальна контори про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з вищевказаним повозом, в якому просить встановити юридичний факт належності ОСОБА_2 на час смерті (20.03.2014року) нерухомого майна, яке складається з 12/100 часток житлових будинків літ. «Б-1», «В-1», «Г-1», «Ш-1» з відповідною часткою надвірних будівель, що розташовані за адресою: м. Харків, вул. Малинівська ,24; визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом на 12/100 часток житлових будинків літ. «Б-1», «В-1», «Г-1», «Ш-1» з відповідною часткою надвірних будівель, що розташовані за адресою: м. Харків, вул. Малинівська ,24, після смерті її чоловіка ОСОБА_2, померлого 20.03.2014року.

Разом з позовом позивач подала клопотання, в якому просить зменшити суму судового збору до мінімального.

Вивчивши матеріали заяви, суд приходить до наступного.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з ч. 2 ст.9 Закону України «Про судовийзбір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Положеннями ч. 1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити або звільнити від його сплати.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України, єдиною підставою для зменшення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Аналогічні роз'яснення містить п.29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», згідно якого єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Особа, яка заявляє клопотання про зменшення розміру судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обовязків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Як вбачається з додатків до позову, позивач сплатила судовий збір у розмірі 384,20 грн. за вимогу про встановлення юридичного факту та 768грн.40грн. за вимогу майнового характеру.

У клопотанні про зменшення розміру судового збору позивачка навела обставини, які свідчать про розмір доходу, та надала довідку з СКП «Харківзеленбуд» про отримання нею заробітної плати та виписку за картковим рахунком УкрсібБанк про отримання нею пенсії., та зазначила, що сума судового збору у розмірі 6538,60грн. є значною та великою для неї.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що розмір судового збору, виходячи з позовних вимог, дійсно є непосильним для позивача, але у меншому розмірі вона може сплатити судовий збір без шкоди для життєво необхідних потреб, тому наявні підстави для його зменшення. З врахуванням наданих документів про доходи позивача, , суд вважає можливим зменшити судовий збір за вимогу майнового характеру до 4 000грн.

Таким чином позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 3231,60грн. та надати суду оригінал квитанції.

Крім того, відповідно до п. 17 Постанови Пленуму Верховного суду України N 5 від 31.03.1995 року « Про судову практику в правах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суди повинні мати на увазі, що факт володіння громадянином жилим будинком на праві власності встановлюється судом, якщо у заявника був правовстановлюючий документ на цей будинок, але його втрачено і немає можливості підтвердити наявність права власності не в судовому порядку. В таких справах заявник має подати докази про відсутність можливості одержання чи відновлення відповідного документу про право власності та про те, що на підставі цього документа жилий будинок належав йому на праві власності.

Так, позивачем не зазначено та не надано доказів того, що правовстановлюючий документ на частину спірного будинку втрачено.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 136, 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору задовольнити частково.

Зменшити розмір судового збору майнового характеру, який підлягає до сплати ОСОБА_1 за подання позовної заяви до 4000 гривень.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: Третя Харківська державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування залишити без руху, надати позивачу строк для сплати судового збору протягом пяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві.

Ухвала щодо визначення розміру судового збору може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Т.М. Довготько