Справа № 310/1733/18
2/310/2626/19
У Х В А Л А

Іменем України

25 листопада 2019 року м. Бердянськ

Суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Білоусова О.М., розглянувши позовну заявукерівника Бердянської місцевої прокуратури Запорізької області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Українського державного фонду підтримки фермерських господарств до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

16.09.2019 р. з Верховного суду до Бердянського міськрайонного суду Запорізької області надійшла цивільна справа за позовом керівника Бердянської місцевої прокуратури Запорізької області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Українського державного фонду підтримки фермерських господарств до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення, з Постановою від 28.08.2019 року, якою рішення Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 26.10.2018 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 17.04.2019 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою суду від 23.09.2019 року позов залишено без руху, оскільки прокурором не підтверджено підставу для представництва інтересів українського державного фонду підтримки фермерських господарств в суді. 24.09.2019 р. прокурору направлено копію ухвали суду про залишення позовної заяви без руху. 03.10.2019 р. прокурор надав до суду заяву про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви у зв`язку із направленням запиту до Українського державного фонду підтримки фермерських господарств. 20.11.2019 р. на виконання ухвали суду від 23.09.2019 р. надійшла заява прокурора про долучення копії листа Українського державного фонду підтримки фермерських господарств. З копії вищевказаного листа вбачається, що в процесі розгляду кримінального провадження № 310/3096/16-к по обвинуваченню ОСОБА_1 у скоєнні злочинів, передбачених ч.2 ст. 205, ч.2 ст. 364-1 КК України Укрдержфонд було визнано потерпілим. Внаслідок злочину потерпілому було завдано шкоду в сумі 250 000 грн. В процесі розгляду кримінального провадження Укрдержфонд не заявляв цивільного позову про стягнення збитків з ОСОБА_1 , оскільки у відокремленому підрозділі Запорізькому відділенні Українського державного фонду підтримки фермерських господарств відсутня посада юриста. Зазначив також, що кошторисами за бюджетною програмою КПК 2801310 «Організація та регулювання діяльності установ в системі агропромислового комплексу» по КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки» для Укрдержфонду на сплату судового збору на 2017 рік було передбачено 3 500 грн., на 2018 рік 14 900 грн. на всі регіональні відділення. Зазначені кошти були витрачені у повному обсязі. Вказує, що не мав фінансової можливості сплатити судовий збір, який встановлено Законом України «Про судовий збір» та звернутись з позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої злочином. У зв`язку з чим звернувся до Бердянської місцевої прокуратури Запорізької області з проханням надати допомогу в стягненні коштів по відшкодуванню завданої шкоди. Вивчивши вказані заяви, суд встановив наступне. Відповідно до постанови Верховного суду України від 28.08.2019 року, ухваленій у даній справі, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами цивільного розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї із сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (KOROLEV v. RUSSIA (no.2), № 5447/03, § 33, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року; MENCHINSKAYA v. RUSSIA, № 42454/02, § 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року). Згідно п.3 ч.1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року). Тлумачення п.3 ч.3 ст. 131-1 Конституції України, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (п.3 ч.2 ст. 19 Конституції України). У п.3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України міститься відсилання до окремого закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким є Закон України від 14.10.2014 № 1697-VII "Про прокуратуру". Згідно ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Тлумачення цієї норми дозволяє зробити висновок, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу. Захищати інтереси повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду. Згідно із вказаною вище нормою, прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії. Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених в постановах Верховного Суду. Аналогічні висновки зроблені в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 25.04.2018 року у справі № 806/1000/17, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 30.01.2019 року у справі № 523/11793/16-ц, постанові Вероховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 31.10.2018 року у справі № 911/360/17. В матеріалах справи відсутнє підтвердження про те, що прокурор попередньо, до звернення до суду, повідомив про це Український державний фонд підтримки фермерських господарств. Крім того, посилання Українського державного фонду підтримки фермерських господарств на відсутність коштів на сплату судового збору не знаходять свого підтвердження, оскільки відповідно до п.6 ч.1 ст. 5 Законів України «Про судовий збір» на 2017, 2018 та 2019 роки від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Таким чином, суд приходить до висновку, що підстави для представництва прокурора інтересів Українського державного фонду підтримки фермерських господарств для звернення до суду із вказаним позовом, не підтверджені. Згідно п.4 ч.4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави. Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу. Керуючись ст.185 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву керівника Бердянської місцевої прокуратури Запорізької області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Українського державного фонду підтримки фермерських господарств до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення - повернути позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Бердянського

міськрайонного суду О.М. Білоусова