П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2019 року м. Київ

Справа № 760/20971/18

Провадження: № 22-ц/824/12176/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т.О.,

суддів Гаращенка Д.Р., Левенця Б.Б.,

секретар Гулієв М.Д.о.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Гушула Сергія Васильовича в інтересах Комунального підприємства виконавчого органу Київ ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго»

на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 6 червня 2019 року, ухвалене під головуванням судді Шереметьєвої Л.А.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Київенерго», Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про визнання дій неправомірними та зобов`язання скасувати незаконно нараховану заборгованість,

в с т а н о в и в :

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаним позовом, мотивуючи його тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 , загальною площєю 45,6 кв.м. В січні 2018 року вона отримала квитанцію для сплати послуг за централізоване опалення за січень 2018 року на суму 1 607, 31 грн. із зазначенням в графі «перерахунок» 5 238, 68 грнзаборгованості. В період опалювального сезону з 2015 по 2017 рік рахунки на сплату за централізоване опалення надавались згідно з показаннями будинкового засобу обліку теплової енергії. Станом на 01 січня 2018 року заборгованість по сплаті рахунків за централізоване опалення у неї була відсутня, що підтверджується квитанцією за січень 2018 року. За вказаним рахунком нею було сплачено 1 000, 00 грн як суму нарахування за січень 2018 року, яку вона визнає, виходячи з середньостатистичної оплати за минулі періоди за показниками будинкових лічильників. В подальшому, рахунок за лютий 2018 року прийшов без спожитих Гкал на суму 1 717, 55 грн. із зазначенням загальної суми, що підлягала оплаті в розмірі 7 563, 63 грн., проте з урахуванням сплачених нею 2 200грн. Виходячи з отриманих за вказані періоди рахунків, вважає, що до січня 2018 року нарахування плати за надані послуги з централізованого опалення здійснювалося на підставі показників засобів обліку теплової енергії, встановлених на входах у багатоквартирний будинок за адресою: АДРЕСА_1 . Проте, починаючи з січня 2018 року, без повідомлення мешканців будинку, розрахунки здійснюються як для абонентів житлових будинків без будинкових та квартирних приладів обліку теплової енергії за 1 кв.м. Аналогічні квитанції на сплату отримали всі мешканці даного будинку. Після проведення загальних зборів мешканці будинку звернулися з колективним листом-зверненням до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва «ЖЕД № 903», отриманим останнім 28 лютого 2018 року за вх. № 92-4/903. Відповідно до наданої ЖЕД № 903 відповіді від 07 березня 2018 року за № 903/160, представники ПАТ «Київенерго» не з`явилися для комісійного обстеження індивідуальних теплових пунктів з обладнанням, розташованим в підвальному приміщенні будинку, а мешканцям було запропоновано звернутися зі скаргою безпосередньо до ПАТ «Київенерго». Така скарга була подана до ПАТ «Київенерго» через сервісний центр обслуговування побутових споживачів за адресою: м . Київ, вул. Жилянська , 83 /53 . В зазначеній скарзі були поставлені питання, зокрема, щодо підстав здійснення перерахунку спожитої теплової енергії, що виставлені вперше за січень 2018 року в сумі 5 238, 68 грн.; щодо підстав здійснення перерахунку спожитої теплової енергії за період січень-лютий 2018 року згідно із середньомісячними показниками будинкових засобів обліку за попередній опалювальний період; щодо надання детального розрахунку щомісячної плати за послугу з централізованого опалення за період січень-лютий 2018 року. Не отримаши відповідь на дану скаргу, 11 травня 2018 року вона направила скаргу до ГУ Держспоживслужби м. Києва на дії та бездіяльність ПАТ «Київенерго». Листом ГУ Держспоживслужби м. Києва від 13 липня 2018 року № 14.0/10460 повідомило про відсутність порушень чинного законодавства з боку ПАТ «Київенерго».Проте, ОСОБА_1 вважає, що суми перерахунку виставлені безпідставно і без надання відповідного розрахунку, без зазначення періоду, тарифів, за якими здійснювався перерахунок, правової підстави для вчинення відповідної дії. За таких підстав просила визнати дії ПАТ «Київенерго» щодо перерахунку плати за надані послуги з центрального опалення за період з листопада 2016 року по грудень 2017 року неправомірними; визнати неправомірним нарахування суми заборгованості за послуги центрального опалення в розмірі 5 238, 68 грн.;зобов`язати ПАТ «Київенерго» скасувати незаконно нараховану заборгованість в розмірі 5 238, 68 грн. за період з листопада 2016 року по грудень 2017 року.

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 6 червня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано неправомірними дії Приватного акціонерного товариства «Київенерго» щодо перерахунку плати за надані послуги з централізованого опалення за період з листопада 2016 року до грудня 2017 року по квартирі АДРЕСА_1 .

Визнано неправомірним нарахування Приватним акціонерним товариством «Київенерго» ОСОБА_1 заборгованості за послуги централізованого опалення по квартирі АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_1 .

Зобов`язано Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації ) "Київтеплоенерго" припинити дії, пов`язані із вказівкою у квитанціях на сплату послуг з теплопостачання заборгованості за надані послуги централізованого опалення по квартирі АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_1 .

В решті позовних вимог відмовлено.

Не погодившись із таким судовим рішенням, Гушул С.В. в інтересах КП «Київтеплоенерго» подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм процесуального права та порушення норм матеріального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити у повному обсязі.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначив, що суд першої інстанції не звернув увагина те, що чинним законодавством не встановлено форми акту від 16.01.2016 року, яким встановлено, що будинковий засіб обліку теплової енергії обчислює споживання послуги квартирами з 1 до 90 та відсутня вимога про підписання його колом осіб, що не може бути доказом обґрунтованості вимог позивача. Також, суд першої інстанції не надав оцінки факту проведення ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві перевірки нарахувань за послуги з централізованого опалення у вказаному будинку за зазначений період, за результатами якого встановлено правомірність дій АТ «Київенерго». Крім того, позивачем не надано доказів того, що засіб обліку теплової енергії обчислює спожиту всіма квартирами теплову енергію, при цьому, доказам відповідача суд першої інстанції належної оцінки не надав. Також вказав, що всупереч заявленим вимогам позивача,суд першої інстанції визнав неправомірними дії ПАТ «Київенерго» щодо перерахунку плати за надані послуги з централізованого опалення за період з листопада 2016 року до грудня 2017 року по вказаній квартирі, визнав неправомірним нарахування ПАТ «Київенерго» позивачу заборгованості за послуги централізованого опалення по вказаній квартирі в розмірі 5 238, 68 грн., зобов`язав КП«Київтеплоенерго припинити дії, пов`язані із вказівкою у квитанціях на сплату послуг з теплопостачання заборгованості за надані послуги централізованого опалення по квартирі АДРЕСА_1 , таким чином, вийшов за межі позовних вимог, заявлених ОСОБА_1 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 серпня 2019 року відкрито апеляційне провадження у справі.

Правом відзиву на апеляційну скаргу відповідно до ст. 360 ЦПК України учасники справи не скористались.

В судовому засіданні Король О.М. в інтересах КП «Київтеплоенерго» підтримала апеляційну скаргу з підстав, викладених у ній, просила скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

ОСОБА_1 заперечувала проти апеляційної скарги, просила рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Представник ПАТ "Київенерго" в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи відповідач був повідомлений належним чином, а тому колегія суддів відповідно до вимог частини 2 статті 372 ЦПК України вважала за можливе слухати справу за його відсутності.

Частиною 1 статті 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши пояснення осіб, які з`явилися у судове засідання, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково.

Як убачається із матеріалів справи та встановлено районним судом, ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 .

Виконавцем послуг з централізованого опалення до 01 травня 2018 року було ПАТ «Київенерго».

З 01 травня 2018 року за КП «Київтеплоенерго» закріплено майно територіальної громади міста Києва та підприємство набуло статусу виконавця послуг з централізованого опалення, зокрема, у будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

В січні 2018 року ОСОБА_1 отримала квитанцію для сплати послуг за централізоване опалення за січень 2018 року на суму 1607,31 грн із зазначенням у графі «Перерахунок заборгованість у розмірі 5 238,68 грн».

При цьому, станом на 1 січня 2018 року заборгованість по сплаті рахунків за централізоване опалення була відсутня.

Рахунок за лютий 2018 року на суму 1 717,55 грн. за послугу централізованого опалення та загальною сумою у розмірі 7 563,63 грн., оплачений ОСОБА_1 в розмірі 2 200 грн. Вказаний розрахунок не містить спожитих позивачкою Гкал.

Відповідно до наданої ЖЕД № 903 відповіді від 07.03.2018 року представники ПАТ «Київенерго» не з`явилися для комісійного обстеження індивідуальних теплових пунктів з обладнанням, розташованим в підвальному приміщенні будинку. Мешканця було запропоновано звернутися зі скаргою безпосередньо до ПАТ «Київнерго».

Систему теплопостачання житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 обладнано засобом обліку теплової енергії SKS-3 зав. № 16925, що підтверджується Актом прийняття теплового вузла обліку № від 12 грудня 2015 року, міжповірочний інтервал 4 роки.

З Акту №31/0520 від 16 січня 2018 року, складеного інженером контролю за договірними величинами СВП "Київські теплові мережі" ПАТ «Київенерго» в присутності представника споживача, вбачається, що було проведено обстеження будинку по АДРЕСА_1 , в результаті якого було виявлено технічну помилку в прив`язці засобу обліку теплової енергії, змінено розповсюдження, з розповсюдження на весь будинок на діапазон розповсюдження кв. 1-90 та проведено корегування нарахувань за послугу з центрального опалення за період з листопада 2016 року по грудень 2017 року.

Задовольняючи позов ОСОБА_1 частково, суд першої інстанції, виходив із того, що відповідальність за неналежне утримання або несвоєчасне виявлення недоліків в роботі будинкових засобів обліку теплової енергії має нести виконавець, а не споживач. Оскільки Акт від 16 січня 2016 року, на підставі якого було здійснено коригування та встановлено обставини для перерахунку, не підписаний представником споживача, а тому, виходячи зі змісту позовних вимог та наданих позивачкою доказів на їх обґрунтування, з урахуванням визначених законом способів захисту порушених прав, вважав обґрунтованим зобов`язати відповідача КП «Київтеплоенерго» припинити дії, пов`язані із вказівкою у квитанціях, які виставляються на оплату послуг за централізоване опалення, заборгованості по квартирі АДРЕСА_1 в розмірі 5 238, 68 грн. Окрім того, суд також вважав обґрунтованими вимоги позивачки в частині визнання дій відповідача - ПАТ «Київенерго» про перерахунок плати за надані послуги з центрального опалення за період з листопада 2016 року по грудень 2017 року та нарахування суми заборгованості за послуги центрального опалення в розмірі 5 238, 68 гр. неправомірними. Вимоги позивачки про скасування незаконно нарахованої заборгованості, вважав втручанням у господарську діяльність відповідача по веденню ним обліку відповідно до чинного законодавства, що є підставою для відмови у їх задоволенні.

Колегія суддів не може в повній мірі погодитись з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 1,2 ст. 77 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості є однією із основних засад судочинства (пункт 3 частина перша статті 129 Конституції України).

За змістом статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил; утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством.

Правила надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води, водовідведення, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630 з наступними змінами та доповненнями не регламентують порядок розрахунку оплати за опалення місць загального користування у багатоквартирних житлових будинках, обладнаних загальнобудинковими приладами обліку теплової енергії, певна кількість споживачів в яких обладнало квартири приладами обліку витрат теплової енергії на опалення.

Систему теплопостачання житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , обладнано засобом обліку теплової енергії SKS-3 зав. № 16925, що підтверджується Актом прийняття теплового вузла обліку № від 12 грудня 2015 року, міжповірочний інтервал 4 роки.

Пунктом 12 Правил зазначено, що у разі встановлення будинкових засобів обліку теплової енергії споживач оплачує послуги згідно з їх показаннями пропорційно опалюваній площі квартири.

Пунктом 15 Правил зазначено, що засоби обліку води і теплової енергії, встановлені у квартирі (будинку садибного типу) та на вводі у багатоквартирний будинок, підлягають періодичній повірці. Періодична повірка засобів обліку води і теплової енергії проводиться у строк, що не перевищує одного місяця. За цей час споживач оплачує відповідні послуги у такому порядку: з централізованого постачання холодної та гарячої води - згідно із середньомісячними показаннями засобів обліку за попередні три місяці; з централізованого опалення - згідно із середньомісячними показаннями засобів обліку за попередній опалювальний період.

У разі несправності засобів обліку води і теплової енергії, що не підлягає усуненню, плата за послуги з моменту її виявлення вноситься згідно з нормативами (нормами) споживання.

Пунктом 21 Правил зазначено, що у разі відсутності у квартирі (будинку садибного типу) та на вводах у багатоквартирний будинок засобів обліку води і теплової енергії плата за надані послуги справляється згідно з установленими нормативами (нормами) споживання: з централізованого постачання холодної та гарячої води і водовідведення - з розрахунку на одну особу та на ведення особистого підсобного господарства; з централізованого опалення - з розрахунку за 1 кв. метр (куб. метр) опалюваної площі (об`єму) квартири (будинку садибного типу) та з урахуванням фактичної температури зовнішнього повітря і фактичної кількості днів надання цієї послуги в місяці, який є розрахунковим.

Відповідно до ч.3 ст.9 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» у разі виходу з ладу або втрати вузла комерційного обліку, до відновлення його роботи або заміни комерційний облік здійснюється розрахунок відповідно до методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, з урахуванням середнього споживання: теплової енергії - протягом попереднього опалювального періоду.

Згідно до п.7 Постанови Кабінету Міністрів України від 8 липня 2015 року №474 «Про порядок подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку, обслуговування та ремонт» виконавець повинен не пізніше ніж за місяць до настання строку проведення періодичної повірки засобу вимірювальної техніки або протягом трьох робочих днів з дня отримання відомостей про необхідність його ремонту інформувати про це споживача шляхом надсилання повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення або в інший спосіб, що підтверджуватиме отримання його споживачем.

За правилами п.п. 9, 11, 16 даної Постанови, на час проведення періодичної повірки або ремонту засобу вимірювальної техніки виконавець встановлює тимчасовий засіб вимірювальної техніки. Виконавець в обов`язковому порядку повинен провести демонтаж засобу вимірювальної техніки виключно у присутності споживача та оформити акт за формою згідно з додатком 2 до Постанови №474.

У відповідності до п.3 ст.6 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» у разі виходу з ладу вузла обліку він підлягає заміні на справний та прийняттю на абонентський облік протягом п`яти робочих днів з дня виявлення факту виходу з ладу.

Так, з 01 травня 2018 року ПАТ «Київенерго» припинило діяльність у сфері теплопостачання, та закріплено за КП «Київтеплоенерго» закріплене майно територіальної громади м. Києва.

Тобто, саме з 01 травня 2018 року КП «Київтеплоенерго» набуло статусу виконавця послуг з централізованого опалення у будинку за вищевказаною адресою.

У квартирі позивачки квартирний засіб обліку теплової енергії відсутній, а розрахунок за надані послуги з централізованого опалення здійснювався за показаннями будинкового засобу обліку теплової енергії.

Відповідно до п. 32 Правил виконавець зобов`язаний, зокрема, своєчасно надавати споживачу послуги в установлених обсягах, належної якості, безпечні для його життя, здоров`я та які не спричиняють шкоди його майну, відповідно до вимог законодавства та цих Правил; надавати споживачеві в установленому законодавством порядку інформацію про перелік послуг, їх вартість, загальну вартість місячного платежу, структуру тарифів, нормативи (норми) споживання, режим надання послуг, їх споживчі властивості, якісні показники надання послуг, граничні строки усунення аварій або інших порушень порядку надання послуг, а також інформацію про ці Правила (зазначається у договорі, а також розміщується на дошці оголошень у приміщенні виконавця) проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта; усувати аварії та інші порушення порядку надання послуг, а також виконувати заявки споживачів у строк, установлений законодавством та договором.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що відповідальність за неналежне утримання або несвоєчасне виявлення недоліків в роботі будинкових засобів обліку теплової енергії має нести виконавець, а не споживач.

Механізм проведення перерахунків розміру плати за надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення в разі ненадання їх або надання не в повному обсязі, зниження якості врегульовано Порядком проведення перерахунків розміру плати за надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення в разі ненадання їх або надання не в повному обсязі, зниження якості, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17 лютого 2010 року №151.

Відповідно до п. 2 Порядку у разі ненадання послуг або надання їх не в повному обсязі, зниження якості, зокрема відхилення їх кількісних і якісних показників від нормативних, виконавець проводить перерахунок розміру плати за фактично надані послуги шляхом зменшення розміру плати за надання послуг з урахуванням вимог, наведених у додатку.

З наданих позивачкою документів убачається, що сума, яка підлягала сплаті в січні 2018 року, була перерахована за її особовим рахунком.

Обставина щодо такого перерахунку була викликана технічною помилкою в прив`язці засобу обліку теплової енергії, діапазон розповсюдження обліку теплової енергії в будинку АДРЕСА_1 поширювався лише на квартири № 1-90 , у зв`язку з чим було здійснено коригування нарахувань за послугу з центрального опалення за період з 2015 року по грудень 2017 рік.

В той же час, з наданого КП «Київтеплоенерго» Акту від 16 січня 2018 року, на підставі якого було здійснено коригування та встановлено обставини для такого перерахунку, убачається, що він не підписаний представником споживача.

Беручи до уваги вищевикладене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем не було вжито всіх необхідних заходів щодо заміни/ремонту теплолічильника, що є саме його обов`язком, відповідно, здійснення відповідачем перерахунку плати за надані послуги з ЦО за вказаний позивачкою період та нарахування їй заборгованості не може вважатися обґрунтованим. ПАТ «Київнерго» не надало суду належних, допустимих та достовірних доказів щодо порядку нарахування заборгованості позивача.

За таких підстав, суд першої інстанції правильно визнав неправомірними дії ПАТ «Київенерго» щодо перерахунку плати за надані послуги з ЦО за період з листопада 2016 року до грудня 2017 року та нарахування ОСОБА_1 заборгованості за послуги централізованого опалення у належній їй квартирі АДРЕСА_1 в розмірі 5 238, 68 грн.

Що стосується висновку суду першої інстанції про зобов`язання КП «Київтеплоенерго» припинити дії, пов`язані із вказівкою у квитанціях, які виставляються на оплату послуг за ЦО, заборгованості по квартирі АДРЕСА_1 в розмірі 5 238, 68 грн, то колегія суддів не погоджується з таким судовим рішенням районного суду з огляду на таке.

Як убачається із матеріалів справи, КП «Київтеплоенерго» не є правонаступником ПАТ «Київенерго», а тому не може оскаржувати рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 6 червня 2019 року у повному обсязі.

ПАТ «Київенерго» вказане судове рішення в частині задоволених до нього позовних вимог не оскаржує.

Отже, відповідач КП «Київтеплоенерго» вправі оскаржувати рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 6 червня 2019 року лише в частині, яка стосується його прав, інтересів та обов`язків.

Доводи апеляційної скарги Гушула С.В. в інтересах КП «Київтеплоенерго» про те, що суд першої інстанції всупереч вимогам позивача, зобов`язав КП «Київтеплоенерго» припинити дії, пов`язані із вказівкою у квитанціях на сплату послуг з теплопостачання заборгованості за надані послуги з ЦО у кв. АДРЕСА_1 , знайшли своє підтвердження в ході апеляційного перегляду даної цивільної справи.

ОСОБА_1 , звертаючись до суду із вказаним позовом, просила суд визнати дії ПАТ «Київенерго» стосовно перерахунку плати за надані послуги з центрального опалення за період з листопада 2016 року по грудень 2017 року неправомірними; визнати неправомірним нарахування суми заборгованості за послуги з ЦО в розмірі 5238,68 грн; зобов`язати ПАТ «Київнерго» скасувати незаконно нараховану заборгованість в розмірі 5238,68 грн. за період з листопада 2016 року по грудень 2017 року.

Інших вимог ОСОБА_1 не заявлено, що і не заперечувалось позивачем в суді апеляційної інстанції.

Відповідно до положень ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Під матеріальними межами судового розгляду слід розуміти обов`язок суду вирішити справу на підставі тільки тих вимог, які заявлені заінтересованими особами. Процесуальні межі полягають у тому, що суд розпочинає розгляд справи не інакше як за заявою (скаргою) заінтересованої особи.

Отже, суд першої інстанції, зобов`язавши КП «Київтеплоенерго» припинити дії, пов`язані із вказівкою у квитанціях на сплату послуг з теплопостачання заборгованості за наді послуги з ЦО у кв. АДРЕСА_1 , в порушення цивільно-процесуального Закону вийшов за межі заявлених позивачкою позовних вимог, а тому рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 6 червня 2019 року в цій частині не може вважатись законним та обґрунтованим.

Згідно ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

За таких підстав, колегія суддів доходить висновку про часткове задоволення апеляційної скарги Гушула С.В. в інтересах КП «Київтеплоенерго» та скасування рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 6 червня 2019 року в частині зобов`язання КП «Київтеплоенерго» припинити дії, пов`язані із вказівкою у квитанціях на сплату послуг з теплопостачання заборгованості за надані послуги з централізованого опалення у квартири і АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну Гушула Сергія Васильовича в інтересах Комунального підприємства виконавчого органу Київ ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» задовольнити частково.

Рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 6 червня 2019 року в частині зобов`язання Комунального підприємства виконавчого округу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» припинити дії, пов`язані із вказівкою у квитанціях на сплату послуг з теплопостачання заборгованості за надані послуги з централізованого опалення у квартирі АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_1 , скасувати.

В решті рішення залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повне судове рішення складено 24 грудня 2019 року.

Головуючий Т.О. Невідома

Судді Д.Р. Гаращенко

Б.Б. Левенець