КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

16 січня 2019 року місто Київ.

Справа 363/4215/16-ц

Апеляційне провадження № 22-ц/824/3278/2019

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ ЖелепиО.В., вирішуючи клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору та відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на заочне рішення Вишгородського районного суду Київської області від 30 червня 2017 року,( у складі судді Баличевої М.Б.) в справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 30 червня 2017 року позовні вимоги ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики - задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 заборгованість у розмірі 2541280 гривень 79 копійок.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 витрати по сплаті судового збору у розмірі 7250 гривень.

Ухвалою суду від 20.11.2018 року заяву ОСОБА_3 про перегляд вказаного заочного рішення залишено без задоволення.

Не погодившись з таким рішенням суду, ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 21 грудня 2018 року подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати заочне рішення та ухвалити нове, яким відмовити повністю в задоволенні позовних вимог.

Апеляційну скаргу слід залишити без руху з наступних підстав.

Так, з 15 грудня 2017 року набув чинності Цивільний процесуальний кодекс України в редакції Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017 року.

Згідно п. 13 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017 року, судові рішення, ухвалені судами першої інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу(до 15.12.2017 року), набирають законної сили та можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Таким чином, заочне рішення Вишгородського районного суду Київської області від 30 червня 2017 року підлягає апеляційному оскарженню в порядку та у строки, визначені ЦПК України в попередній редакції.

За змістом ч.1 ст. 294 ЦПК України (в редакції, чинній на момент ухвалення оскаржуваного судового рішення), апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Згідно ч. 4 ст. 231 ЦПК України(в редакції, чинній на момент ухвалення оскаржуваного судового рішення), у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Зі змісту вищенаведеної норми права слідує, що в такому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися не з дати отримання заявником копії ухвали, а саме з дати її постановлення, а тому строк на апеляційне оскарження заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 30 червня 2017 року для відповідача сплив 30 листопада 2018 року.( з врахуванням дати постановлення ухвали про відмову в перегляді заочного рішення 20.11.2018).

Між тим, апеляційна скарга подана 21 грудня 2018 року, тобто з пропуском строку, визначеного процесуальним законом.

При цьому, пропустивши строк на апеляційне оскарження, відповідач в апеляційній скарзі не порушує питання про його поновлення.

Відповідно до ч.ч. 3,4 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

За таких обставин, виходячи з викладеного вище, апеляційну скаргу ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на заочне рішення Вишгородського районного суду Київської області від 30 червня 2017 року слід залишити без руху, а заявнику надати строк 10 днів з дня отримання копії даної ухвали для надання вмотивованого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Крім того, відповідач подав клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги. Як на підставу звільнення від сплати судового збору послався на те, що постановою від 26.10.2018 року виконавче провадження №52256868 про стягнення боргу з ОСОБА_3 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» в сумі 1911064, 32 грн. закінчено в зв'язку погашенням зобов'язань по кредитному договору шляхом щомісячного утримання 20% з усіх видів заробітку (доходу) відповідача.

Разом з тим 02.11.2018 року Шевченківським РВ ДВС міста Києва Головного територіального управління юстиції в місті Києві було відкрито виконавче провадження № 57585285 про стягнення з відповідача на користь держави виконавчого збору у сумі 191106 грн. 43 коп.

Відповідно довідки про доходи від 18.12.2018 року №4, дохід відповідача за останній рік після відрахування всіх податків і зборів складає 14799 грн. 88 коп., тому сплата судового збору в розмірі 10875 грн. 00 коп. для нього є непосильною.

Перевіривши доводи клопотання відповідача про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, вважаю що дане клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав:

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно п.п. г. п. 2. ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Відповідно до ч. 2 вищевказаної статті, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Враховуючи доводи клопотання, суд приходить до висновку про можливість часткового його задоволення шляхом відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення апеляційним судом.

Керуючись ст.ст.136, 185, 357 ЦПК України, Апеляційний суд міста Києва в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В., -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 30 червня 2017 року - задовольнити частково.

Відстрочити ОСОБА_3 сплату судового збору в сумі 10335 грн. за подачу апеляційної скарги до ухвалення судового рішення апеляційним судом.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 30 червня 2017 року - залишити без руху.

Недоліки усунути шляхом подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз'яснити заявнику, що якщо ним не буде подано заяву в зазначений строк або вказані підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Суддя Желепа О.В.