Справа № 643/3991/18
Провадження № 2/643/569/19
12.02.2019 Московський районний суд м. Харкова в складі: головуючого судді Букреєвої І.А., за участю секретаря Саілян Д.В., у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові, розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , що є законним представником неповнолітніх ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання осіб такими , що втратили право користування житловим приміщенням , -
Позивач звернулася до суду з даним позовом. В обґрунтування позовних вимог зазначив , що він перебував у шлюбі з ОСОБА_2 (яка представляє інтереси неповнолітніх дітей - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з 24 червня 2011 року по 01 грудня 2014 року . Під час шлюбу у сторін народились спільні діти: донька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та син - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2.
Відповідач попросила позивача тимчасово зареєструвати дітей за адресою його реєстрації: АДРЕСА_1 пообіцявши, що така реєстрація буде короткостроковою. Під час шлюбу сторони проживали за адресою реєстрації відповідача: АДРЕСА_2. Діти сторін також з народження проживали за вказаною адресою. За адресою реєстрації позивача (АДРЕСА_1) діти сторін ніколи не проживали.
Позивач та відповідач остаточно припинили відносини та позивач повернувся проживати за адресою своєї реєстрації, а відповідач та діти сторін продовжили проживати за адресою реєстрації відповідача. Тому посилаючись на зазначені обставини, позивач просив суд визнати відповідачів такими, що втратили право користування в квартирі АДРЕСА_1.
Відповідач в судове засідання не з'явилася. Про день та час розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суду не повідомила.
Суд вважає можливим розглянути справу заочно на підставі наявних у справі доказів.
Суд, дослідивши письмові докази по справі, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.
Під час шлюбу у сторін народились спільні діти: донька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1, актовий запис № 4596 (копія свідоцтва про народження дитини на а.с.9 ) та син - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2, актовий запис № 985 (копія свідоцтва про народження дитини на а.с.10).
Під час шлюбу Позивач та Відповідач проживали за адресою реєстрації відповідача: АДРЕСА_2. Діти сторін також з народження проживали за вказаною адресою. За адресою реєстрації позивача (АДРЕСА_1) діти сторін ніколи не проживали.
Позивач та відповідач остаточно припинили відносини у 2014 році та позивач повернувся проживати за адресою своєї реєстрації, а відповідач та діти сторін продовжили проживати за адресою реєстрації відповідача - АДРЕСА_2.
Отже, відповідач, ОСОБА_2, та діти сторін - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не проживають за місцем реєстрації позивача та дітей.
Ці обставини підтвердили допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_6
Також дана обставина підтверджується актом про не проживання прописаних в квартирі осіб за адресою: АДРЕСА_1, який був складений проживаючими в будинку АДРЕСА_1 від 03 квітня 2018 року. Відповідно до якого, проживаючі в будинку вказують, що неповнолітні діти ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в цій квартирі не проживають та ніколи не проживали. Також вказано, шо мати дітей, ОСОБА_2 в цій квартирі теж не проживає та ніколи не проживала ( а.с.15,17 ).
Квартира за адресою: АДРЕСА_1 (загальна площа 64,5 м2) є у спільній частковій власності двох осіб, а саме: позивача - ОСОБА_1 (1/2) та матері позивача - ОСОБА_5 (1/2), що підтверджується наступними документами: Витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» №792120 від 17.06.2003 ( а.с.18); Договір купівлі-продажу квартири від 17.05.2003 (а.с.19). У вище зазначеній квартирі зареєстровані 4 особи: Позивач - ОСОБА_1, мати Позивача - ОСОБА_5, діти позивача - ОСОБА_3, ОСОБА_4, що підтверджується довідкою з місця проживання про склад сім'ї та прописку, виданою КП «Жилкомсервіс» Дільниця №32 від 03.04.201 8 ( а.с.14 ).
Позивач, як співвласник квартири, має право вимагати усунення будь-яких порушень його права власності.
Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 01 грудня 2014 року (цивільна справа № 643/15164/14-ц), було визначено місце проживання неповнолітніх дітей ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_1) та ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_2) з їх матір'ю ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_4) за адресою: АДРЕСА_2 та стягнуто аліменти на її користь.

Згідно ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Згідно ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 83, 258, 259, 263-268 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , що є законним представником неповнолітніх ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання осіб такими , що втратили право користування житловим приміщенням задовольнити.

Визнати таким що втратили право користування житловим приміщенням за адресою : АДРЕСА_1 ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Роз'яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб'єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 13 лютого 2019 року.

Суддя