Справа № 596/2163/19
Провадження №2/596/752/2019
У Х В А Л А

"26" грудня 2019 р.

Гусятинський районнийо суд Тернопільської області у складі: головуючої судді Лисюк І.О., за участю секретаря судового засідання Федорів О.П., ознайомившись із матеріалами зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 від імені якого діє адвокат Бітківський Володимир Михайлович до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності , -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 від імені якого адвокат Бітківський В.М. звернувся до Гусятинського районного суду Тернопільської області із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності та просить виділити в натурі ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) зі спільної часткової власності 1/3 частини в окремий об`єкт нерухомого майна будівлю диспетчерської, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 згідно з варіантом N° 1 Висновку; виділити в натурі ОСОБА_1 зі спільної часткової власності 1/3 частини земельної ділянки загальною площею 0,3739 га, кадастровий номер :02:00160633, що заходиться за адресою АДРЕСА_1 , За згідно з варіантом № 1 Висновку; стягнути з ОСОБА_1 на користь відповідачів за Зустрічним позовом по 11 906 (одинадцять тисяч дев`ятсот шість) гривень 00 коп. кожному

Крім того стороною позивача заявлено клопотання про відстрочення ОСОБА_1 сплату судового збору за зустрічним позовом до першого судового засідання під час розгляду даної справи по суті.

В обґрунтування клопотання посилається на незадовільний майновий стан позивача на день подання зустрічної позовної заяви.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами ЦПК України позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам зазначеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.1,3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Положення пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. За правилами частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати).

Основна умова, за якою може мати місце відстрочка чи розстрочка, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Також, суд враховує практику Європейського Суду з прав людини (рішення від 19.06.2001 року Справа "Креуз проти Польщі" (CASE OF KREUZ v. POLAND) - заява N 28249/95), де суд дійшов висновку, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

З аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, або звільнення від його сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Крім того, вказаними нормами визначено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору.

Пунктом 27 Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 10 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що відповідно достатті 8 Закону № 3674-VIєдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Дослідивши матеріали зустрічного позову, суд приходить до висновку, що особою, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК не наведено доводів і не подано доказів на підтвердження того, що майновий стан позивача перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву необхідно залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 136, 175-177, 185 ЦПК України, ст.8 Закону України «Про судовий збір»,-

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 від імені якого діє адвокат Бітківський Володимир Михайлович до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності - залишити без руху, надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:підпис

З оригіналом вірно

Суддя Гусятинського районного суду І.О.Лисюк