Справа №478/2084/19 Пров. №2/478/447/2019
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

27 грудня 2019 року Суддя Казанківського районного суду Миколаївської області Сябренко І.П. ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та визнання права власності на майно, в порядку поділу майна подружжя,

В с т а н о в и л а:

23.12.2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та визнання права власності на майно, в порядку поділу майна подружжя.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що з 26 липня 2003 року перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем, який 03 жовтня 2018 року був розірваний на підставі рішення Казанківського районного суду Миколаївської області. Від даного шлюбу мають неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які проживають з нею. За час проживання в шлюбі ними, за спільні грошові кошти, було придбане наступне майно, а саме: житловий будинок АДРЕСА_1 вартістю 705100 грн.; автомобіль марки «KIA SPORTAGE» д/н НОМЕР_1 вартістю 302210 грн.; трактор марки МТЗ-82 д/н 45709 НОМЕР_2 вартістю 88830 грн.; мопед марки «HONDA TAKT» д/н НОМЕР_3 вартістю 9960 грн.; кухонний гарнітур вартістю 15300 грн.; холодильник «LG» вартістю 10000 грн.; спальний гарнітур вартістю 50617 грн.; персональний комп`ютер вартістю 7000 грн.; дві дитячі спальні вартістю 30000 грн.; бетонозмішувач вартістю 4600 грн.; 10 вуликів, загальною вартістю 10000 грн.; рамки для вуликів, загальною вартістю 1040 грн.; медогонка вартістю 5500 грн.; 10 бджолопакетів загальною вартістю 12000 грн.; вощина вартістю 3300 грн., а всього на загальну суму 1 255 457 грн.

Після припинення сімейних відносин та спільного проживання ними не досягнуто угоди про добровільний поділ цього майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, тому посилаючись на вимоги ст.372 ЦК України, ст.ст.60, 70-71, 174 СК України щодо часток майна дружини та чоловіка, які у разі поділу є рівними, позивач просила, в порядку поділу майна подружжя: визнати за нею право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , вартістю 705100 грн.; виділення їй: дві дитячі спальні вартістю 30000 грн. та персональний комп`ютер вартістю 7000 грн. - на загальну суму 742100 грн.; визнати за відповідачем ОСОБА_2 право власності на автомобіль марки «KIA SPORTAGE» д/н НОМЕР_1 вартістю 302210 грн., та на мопед марки «HONDA TAKT» д/н НОМЕР_3 вартістю 9960 грн.; виділити відповідачу:кухонний гарнітур вартістю 15300 грн.; холодильник «LG» вартістю 10000 грн.; спальний гарнітур вартістю 50617 грн.; бетонозмішувач вартістю 4600 грн.; 10 вуликів, загальною вартістю 10000 грн.; рамки для вуликів, загальною вартістю 1040 грн.; медогонка вартістю 5500 грн.; 10 бджолопакетів загальною вартістю 12000 грн.; вощина вартістю 3300 грн., - на загальну суму 513357 грн., з врахуванням знятого з обліку трактора МТЗ-82 д/н НОМЕР_4 ВЕ вартістю 88830 грн. Стягнути з неї на користь відповідача різницю вартості часток у спільному майні, що складає 114371 грн. 50 коп.

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу такого висновку.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, встановлених у статях 175 і 177 ЦПК України.

Позовну заяву ОСОБА_1 подано без додержання вимог встановлених п.3 ч.3 ст.175, ч.4 ст.177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Пунктом 2 ч.1 ст.176 ЦПК України передбачено, що ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю такого майна.

За таких обставин позивачу ОСОБА_1 необхідно зазначити ціну позову, а саме вартість всього спірного майна.

У відповідності до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач ОСОБА_1 пред`являючи позов майнового характеру з трьома самостійними вимогами (визнання права власності на майно, в порядку поділу майна подружжя, за нею; визнання права власності на майно, в порядку поділу майна подружжя, за ОСОБА_2 та стягнення з неї на користь ОСОБА_2 різниці між вартістю часток), не додала до позовної заяви документів, які свідчать про оплату нею в необхідному розмірі судового збору. Позивачем надано до позовної заяви документ, що підтверджують сплату судового збору, в розмірі 8075 грн. 40 коп., з яких 7421 грн. - за двома вимогами (поділ майна подружжя та визнання права власності на майно, в порядку поділу майна подружжя, за нею і стягнення з неї на користь ОСОБА_2 різниці між вартістю часток).

Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», зі змінами та доповненнями, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

В силу статті 7 Закону України «Про державний бюджет на 2019 рік» №2629-VIII, у 2019 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2019 року становить 1921 гривень.

Відповідно до вимог п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», зі змінами та доповненнями, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 768 грн. 40 коп. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 9605 грн.

Отже, позивачу ОСОБА_1 необхідно зазначити ціну позову, а саме вартість всього спірного майна та доплатити судовий збір за вимогою майнового характеру (визнання права власності на майно, в порядку поділу майна подружжя, за ОСОБА_2 ), у розмірі, що відповідатиме 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, при цьому відрахувати вже сплачений судовий збір на суму 8075 грн. 40 коп.

За таких обставин згідно до вимог ч.1 ст.185 ЦПК України позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя

П о с т а н о в и л а:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та визнання права власності на майно, в порядку поділу майна подружжя,- залишити без руху.

Надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення зазначених в цій ухвалі недоліків, а саме:

1. подати позовну заяву у новій редакції, яка повинна відповідати вимогам ЦПК України, в якій зазначити ціну позову.

2. доплатити судовий збір за вимогою майнового характеру, у розмірі, що відповідатиме 1 відсотку ціни позову, але не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, відрахувавши вже сплачений судовий збір, - на р/р UA6014194, Банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, , Код класифікації доходів бюджету 22030101, Отримувач коштів: Казан.УК/Казанківський р-н/ 22030101.

Оригінал квитанцій про сплату судового збору надати до Казанківського районного суду Миколаївської області.

У випадку невиконання вимог ухвали у зазначений строк заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачу.

На ухвалу в частині, що стосується зобов`язання зі сплати судового збору може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Дата складення ухвали - 27.12.2019 року.

Суддя