Справа № 180/269/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2019 р. Марганецький міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Янжули О.С.

при секретарі - Котовій Н.С.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Марганець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

11 лютого 2019 року позивач, ОСОБА_1, звернулася до Марганецького міського суду Дніпропетровської області з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 07 липня 2017 року виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, за актовим записом № 350.

Від шлюбу мають малолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Одруження з відповідачем виявилося невдалим. Через різні погляди на сімейне життя між ними виникали непорозуміння та сварки. Їх сімейні стосунки поступово погіршувалися, з часом вони втратили почуття любові та поваги один до одного, в наслідок чого у грудні місяці 2018 року остаточно припинили сімейно-шлюбні відносини.

З вказаного часу шлюбні стосунки не підтримують, спільне господарство не ведуть, проживають окремо. Вважає збереження шлюбу неможливим. Після розірвання шлюбу дитина залишається проживати з нею. Просить суд розірвати шлюб, укладений між нею, ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 07 липня 2017 року виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис № 350.

Позивач надала заяву про розгляд справи у її відсутності, свої позовні вимоги підтримує, просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, оскільки сімя розпалась остаточно і її збереження є неможливим. Строк для примирення просить не застосовувати. Після розірвання шлюбу залишити прізвище - ОСОБА_1. Судові витрати просить залишити за нею, оскільки відповідач добровільно повернув їй суму понесених нею судових витрат.

Відповідач надав заяву про розгляд справи у його відсутності, проти розірвання шлюбу не заперечує.

Відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провад-ження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги необхідно за-довільнити з наступних підстав.

Побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки (стаття 1 СК України). Проте, судом встановлено, що вказані паритетні засади побудови сімейних відносин у даного подружжя відсутні.

Частиною 2 статті 3 СК України встановлено, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки.

Згідно зі ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Згідно ч.1 ст.110 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя.

Відповідно до ст.112 Сімейного Кодексу України, п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Нормами ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України, передбачено, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Враховуючи особливий характер сімейних відносин, а також те, що збереження шлюбу можливе лише на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу. Детально вивчивши й оцінивши мотиви розлучення, повно і всебічно з'ясувавши фактичні взаємини подружжя, приймаючи до уваги те, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, сторони тривалий час не підтримують шлюбні стосунки, проживають окремо, суд вважає, що конфлікт між сторонами носить стійкий характер, їх шлюб розпався, причини, що спонукають сторони наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

З копії свідоцтва про шлюб серії I-ОК № 219361, виданого 07 липня 2017 року виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області вбачається, що під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила своє дошлюбне прізвище «Мирець» на «Доманська» (а.с.6), яке після розірвання шлюбу просить залишити, тому, після розлучення позивачу слід залишити прізвище - ОСОБА_1.

Згідно ч.1 ст. 142 ЦПК України у разі у визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Так як, відповідач позовні вимоги визнав до початку розгляду справи по суті, проти задоволення позову не заперечував, суд вважає за необхідне повернути позивачу з державного бюджету 50 відсотків сплаченого судового збору при подачі позову, що складає - 384 грн. 20 коп.

Керуючись ст.ст.2,3,4,6,9,10,12,13,76,81,141,200,206,247,258,259,263-265,273,354-355 ЦПК України, ст. ст.3, 24, 110-112 СК України, - суд

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 07 липня 2017 року виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис № 350, між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище ОСОБА_1.

Повернути ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, ( паспорт№001164902, ідентифікаційний номер НОМЕР_1), проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 з державного бюджету (отримувач коштів УК у м.Марганець; ; МФО 899998; рахунок 4028; код класифікації доходів бюджету 22030101) 50 відсотків судового збору, сплаченого 11 лютого 2019 року за квитанцією № 61 через філію Дніпропетровського обласного управління ПАТ «Державний ощадний банк України», а саме: 384 гривні 20 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Марганецький міський суд Дніпропетровської області.

Суддя: О. С. Янжула