Постанова

Іменем України

04 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 201/2257/17-ц

провадження № 61-45836св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Ступак О. В. (суддя-доповідач),

суддів: Гулейкова І. Ю., Погрібного С. О.,

Усика Г. І., Яремка В. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Відділ примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Дніпропетровській області, Державне підприємство «Сетам», ОСОБА_2 ,

третя особа - Публічне акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційні скаргиПублічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» та Державного підприємства «Сетам» на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20 листопада 2017 року у складі судді Ткаченко Н. В. та постанову Апеляційного суду Дніпропетровської області від 14 вересня 2018 року у складі колегії суддів: Пищиди М. М., Каратаєвої Л. О., Ткаченко І. Ю.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій

У лютому 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Дніпропетровській області (далі - ВПВР УДВС ГУЮ у Дніпропетровській області»), Державного підприємства «Сетам» (далі - ДП «Сетам»), ОСОБА_2 , третя особа - Публічне акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк» (далі - ПАТ «ПУМБ»), про визнання електронних торгів недійсними та скасування протоколу проведення електронних торгів.

Позов мотивовано тим, що в провадженні ВПВР УДВС ГУЮ у Дніпропетровській області перебуває виконавче провадження № 45726752 про стягнення з

ОСОБА_1 на користь ПАТ «ПУМБ» заборгованості у розмірі 623 048,72 доларів США.

У рамках виконавчого провадження № 45726752, 31 січня 2017 року проведені електронні торги, на яких виставлено на продаж належне позивачу нерухоме майно - паркувальне місце АДРЕСА_1 , загальною площею 22,2 кв. м, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , переможцем відповідних торгів є учасник № 2 в особі ОСОБА_2 .

Вважає, що електронні торги проведені з порушенням Закону України «Про виконавче провадження», Наказу Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року

№ 2831/5 «Про затвердження порядку реалізації арештованого майна», що є підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Позивач зазначала, що державним виконавцем допущені порушення при здійснені своїх повноважень, передбачені Законом України «Про виконавче провадження» до призначення електронних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, передачу арештованого майна на зберігання, ознайомлення боржника зі звітом про оцінку майна, передачі майна на реалізацію.

При здійсненні виконавчих дій, державним виконавцем не враховано, що зобов`язання позивача за кредитним договором від 28 травня 2008 року № 6343782 є виконаними, внаслідок передачі стягувачу ПАТ «ПУМБ» предмета іпотеки за рішення господарського суду Запорізької області від 07 грудня 2010 року у справі

№ 26/214/10 (рішення набрало законної сили 21 липня 2011 року), яке належало майновому поручителю - Приватному підприємству «Астерікс-2007», що є фактичним виконанням у повному обсязі рішення суду Бердянського міськрайонного суду

від 20 грудня 2010 року у справі № 2-1000/2010, оскільки заборгованість стягнута з ОСОБА_1 за рішення у справі № 2-1000/2010 входила до суми заборгованості в рахунок погашення якої, звернуто стягнення на предмет іпотеки, а отже, на момент проведення електронних торгів заборгованість за виконавчим провадженням відсутня.

Про всі виконавчі дії позивач була належним чином обізнана лише після ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, в лютому 2017 року, зокрема, про складення акта опису арешту майна боржника, проведену оцінку арештованого майна та його продаж 31 січня 2017 року на електронних торгах, переможцем яких став ОСОБА_2 .

Позивач посилалася на те, що вона не була належним чином, відповідно до вимог статті статтею 58 Закону України «Про виконавче провадження» від 21 квітня

1999 року, повідомлена про результати проведення оцінки, що порушило її право на висловлення незгоди з результатами визначення оцінки майна та подання державному виконавцю своїх заперечень.

Посилаючись на вказані обставини ОСОБА_1 просила визнати недійсними електронні торги, проведені 31 січня 2017 року ДП «Сетам» та скасувати протокол проведення електронних торгів від 31 січня 2017 року № 232452 із реалізації арештованого нерухомого майна (реєстрований номер лота № 193622) паркувального місця АДРЕСА_1, загальною площею 22,2 кв. м, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20 листопада

2017 року позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано недійсним та скасовано протокол проведення електронних торгів від 31 січня 2017 року № 232452 із реалізації арештованого нерухомого майна (реєстрований номер лота № 193622) - паркувального місця АДРЕСА_1, загальною площею 22,2 кв. м, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , належного на праві власності ОСОБА_1 . Визнано недійсними електронні торги, які відбулись

31 січня 2017 року, з реалізації арештованого майна. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення мотивоване тим, що державним виконавцем ВПВР УДВС ГУЮ у Дніпропетровській області Русецькою О. О. достроково складено та передано заявку про реалізацію арештованого майна від 22 листопада 2016 року № 2.3.-14/16399 до ДП «Сетам», проте докази належного ознайомлення сторін із результатами визначення оцінки арештованого нерухомого майна відсутні.

Постановою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 14 вересня 2018 року апеляційну скаргу ПАТ «ПУМБ» залишено без задоволення. Рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20 листопада 2017 року залишено без змін.

Залишаючи без задоволення апеляційну скаргу, суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції, який повно та всебічно дослідив обставини справи, дав належну оцінку наявним у справі доказам, дійшов правильного висновку щодо визнання електронних торгів недійсними та скасування протоколу проведення електронних торгів, оскільки державний виконавець належним чином не повідомив боржника про результати оцінки, переданого на реалізацію майна, чим позбавив останню права на оскарження оцінки майна в 10-денний строк із дня отримання відповідного повідомлення, що є порушенням Порядку передачі майна на реалізацію.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційних скарг

У жовтні 2018 року ПАТ «ПУМБ» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20 листопада 2017 року та постанову Апеляційного суду Дніпропетровської області від 14 вересня 2018 року, в якій просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову, обґрунтовуючи свої вимоги неправильним застосуванням судами норм матеріального права та порушенням норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Крім того, державний виконавець у повному обсязі виконав приписи чинного на той час законодавства щодо процедури ознайомлення боржника з вартістю майна. До того ж, суди залишили поза увагою той факт, що переможець торгів ОСОБА_2 у встановлений законодавством строк грошові кошти за придбаний лот та винагороду організатору не сплатив, у зв`язку з чим, акт державного виконавця не складався, отже, електронні торги не відбулися, а тому не може бути визнаний недійсним правочин, який не вчинений.

У жовтні 2018 року ДП «Сетам» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20 листопада 2017 року та постанову Апеляційного суду Дніпропетровської області від 14 вересня 2018 року, в якій просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову, обґрунтовуючи свої вимоги неправильним застосуванням судами норм матеріального права та порушенням норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що суди не звернули увагу на правовий висновок, висловлений у постанові Верховного Суду від 02 травня 2018 року у справі

№ 910/10136/17, про те, що підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, а отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Крім того, електронні торги з реалізації майна позивача так і не відбулися, а отже, правочин є неукладеним.

Станом на час розгляду вказаної справи у Верховному Суді від інших учасників справи не надходило відзивів на касаційні скарги ПАТ «ПУМБ» та ДП «Сетам».

Позиція Верховного Суду

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої та третьої статті 412 ЦПК України підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційних скарг, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційні скарги підлягають задоволенню з огляду на таке.

Встановлені судами обставини

Встановлено, що рішенням Бердянського міськрайонного суду Запорізької області

від 20 жовтня 2010 року у справі № 2-1000/2010 року, що набрало законної сили

01 лютого 2011 року, позов ПАТ «ПУМБ» задоволено частково, стягнуто з

ОСОБА_1 на користь ПАТ «ПУМБ» заборгованість за кредитним договором

від 28 травня 2008 року № 6343782 у розмірі 623 048,72 доларів США, а також понесені судові витрати у сумі 1 820,00 грн.

На виконання вказаного рішення, 23 травня 2011 року судом виданий виконавчий лист № 2-1000/2010 (ВП № 45726752).

Рішенням господарського суду Запорізької області від 07 грудня 2010 року у справі

№ 26/214/10 позов ПАТ «ПУМБ» до ПП «Астерікс-2007» (майнового поручителя) задоволено. Звернуто стягнення на заставне майно (предмет іпотеки - комплекс будівель і споруд, загальною площею 2 144,3 кв. м), передане в іпотеку за договором іпотеки від 28 травня 2005 року № 6445722, укладеного між ПАТ «ПУМБ» та

ПП «Астерікс-2007», посвідченим приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Запорізької області Дмитренко М. Р. та зареєстрованим у реєстрі нотаріальних дій за № 1040, для задоволення вимог ПАТ «ПУМБ» до ОСОБА_1 за кредитним договором від 28 травня 2008 року № 634782 у загальному розмірі 919 027,47 доларів США. Визнано за ПАТ «ПУМБ» право власності на предмет іпотеки- комплекс будівель і споруд, загальною площею 2 144,3 кв. м та оціночною вартістю 7 436 880,00 грн.

Постановою державного виконавця Відділу примусового виконання рішень УДВС ГУЮ у Дніпропетровській області Соловей О. О. від 08 грудня 2014 року відкрито виконавче провадження ВП №45726752 про примусове виконання рішення Бердянського міськрайонного суду Запорізької області про стягнення з

ОСОБА_1 на користь ПАТ «ПУМБ» заборгованості у сумі 623 048,72 доларів США.

08 грудня 2014 року державним виконавцем Соловей О. О. винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження.

08 травня 2015 року державним виконавцем Соловей О. О. складений акт опису й арешту майна божника ОСОБА_1 , а саме: паркувальне місце АДРЕСА_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

26 травня 2015 року державним виконавцем винесена постанова про призначення експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні. Відповідно до зазначеної постанови експертом призначено ФОП ОСОБА_4

28 вересня 2015 року постановою державного виконавця виконавчий лист

від 23 травня 2011 року № 2-1000/2010 повернутий стягувачу.

13 березня 2016 року головним державним виконавцем Русецькою О. О. відновлено виконавче провадження № 45726752.

14 березня 2016 року головним державним виконавцем Русецькою О. О. винесена постанова про призначення експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні. Відповідно до зазначеної постанови експертом призначено ФОП ОСОБА_4 .

На підставі постанови державного виконавця від 14 березня 2016 року

ФОП ОСОБА_4 провів оцінку та склав звіт про оцінку нерухомого майна.

Згідно з звітом про оцінку майна від 31 серпня 2016 року, ринкова вартість об`єкта оцінки - паркувального місця АДРЕСА_1, загальною площею 22,2 кв. м, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , складає

254 780,00 грн.

Задовольняючи позов, суди вважали, що наявні підстави для визнання електронних торгів недійсними та скасування протоколу проведення електронних торгів, оскільки державний виконавець належним чином не повідомив боржника про результати оцінки переданого на реалізацію майна, чим позбавив останню права на оскарження оцінки майна в 10-денний строк із дня отримання відповідного повідомлення, що є порушенням Порядку передачі майна на реалізацію.

Верховний Суд не погоджується із такими висновками з огляду на таке.

Нормативно-правове обґрунтування

Відповідно до статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» (далі - Закон), у редакції від 12 червня 2016 року, виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до пунктів 7, 8 Прикінцевих та перехідних положень Закону, виконавчі дії, здійснення яких розпочато до набрання чинності цим законом, завершується у порядку, що діяв до набрання чинності цим законом. Після набрання чинності цим законом виконавчі дії здійснюються відповідно до цього закону. Майно, передане на реалізацію до набрання чинності цим законом, продовжує реалізовуватись у порядку, у тому числі за вартістю, що діяв до набрання чинності цим законом. Якщо оцінка арештованого майна не проведена до набрання чинності цим законом, вона проводиться в порядку, визначеному цим законом.

Згідно з статтею 58 Закону,визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, який провадить свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Державний виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки, вони мають право подати державному виконавцю заперечення в десятиденний строк з дня надходження повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна рекомендованим листом за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим державним виконавцем.

Згідно із статтею 62 Закону, реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах. Нерухоме майно, транспортні засоби, повітряні, морські та річкові судна реалізуються виключно на прилюдних торгах (аукціонах). Майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону. Порядок реалізації майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, крім цінних паперів, визначається Міністерством фінансів України за погодженням з Національним банком України. Порядок реалізації цінних паперів визначається Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку за погодженням з Міністерством юстиції України, іншого майна - Міністерством юстиції України.

Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року затверджено Порядок реалізації арештованого майна (Порядок), яким визначено правила проведення прилюдних торгів.

Відповідно до частини четвертої статті 656 ЦК Українидо договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а отже, є правочином.

Відповідно до частини першої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Висновки за результатами розгляду касаційних скарг

Враховуючи викладене, висновки судів першої та апеляційної інстанцій про визнання електронних торгів недійсними є помилковими, оскільки державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів, у тому числі й оцінку майна, а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а отже, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами першою-третьою та шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 ЦК України).

Разом із тим необхідно зазначити, що оскільки за змістом частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Оскільки у справі не вимагається збирання або додаткової перевірки чи оцінки доказів, обставини справи встановлені судом повно, але допущено неправильне застосування норм матеріального права, тому Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку про задоволення касаційних скарг, скасування рішень судів першої та апеляційної інстанцій з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позову.

Розподіл судових витрат

Відповідно до статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції в постанові розподіляє судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

Частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України передбачено, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки касаційні скарги ПАТ «ПУМБ» та ДП «Сетам» підлягають задоволенню, то з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ПУМБ» та ДП «Сетам» підлягає стягненню судовий збір за розгляд касаційних скарг у розмірі 5 120,00 грн, тобто по 2 560,00 грн кожному.

Керуючись статтями 141, 409, 412, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії

суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційні скарги Публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» та Державного підприємства «Сетам» задовольнити.

Рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20 листопада 2017 року та постанову Апеляційного суду Дніпропетровської області від 14 вересня 2018 року скасувати та ухвалити нове рішення.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Дніпропетровській області, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , третя особа - Публічне акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк», про визнання електронних торгів недійсними та скасування протоколу проведення електронних торгів відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користьДержавного підприємства «Сетам» судовий збір за розгляд касаційної скарги у розмірі 2 560,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користьПублічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» судовий збір за розгляд касаційної скарги у розмірі 2 560,00 грн.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Ступак

Судді: І. Ю. Гулейков

С. О. Погрібний

Г. І. Усик

В. В. Яремко