233 Справа № 233/6588/17
УХВАЛА

11.02.2019 м. Костянтинівка

Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області в складі: головуючого судді Каліуш О. В., за участі секретаря судового засідання Франчук А.О., відповідача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Костянтинівка цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувшись до суду із позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, та уточнивши заявлені позовні вимоги (т.1 а.с. 218) просить стягнути з відповідачів солідарно на її користь матеріальну шкоду у сумі 5818,89 грн., моральну шкоду у розмірі 1500,00 грн., завдану їй, як власнику квартири АДРЕСА_1 внаслідок залиття 03 грудня 2017 року.

Представник позивача ОСОБА_5 заявив клопотання про призначення у справі додатково-повторної будівельно-технічної експертизи (т.2 а.с.13).

В обґрунтування клопотання представник позивача послався на те, що на підставі ухвали суду у вказаній справі було проведено будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено ряд запитань, серед яких таке питання: яка вартість матеріальної шкоди (збитків), викликаної необхідністю проведення ремонтно-відновлюваних робіт, завдана власнику квартири внаслідок залиття (затоплення), яке сталося 03 грудня 2017 року, з урахуванням зносу. Ознайомившись з висновком експерта № 269/6 від 24.06.2018 року, вважає, що на теперішній час існує потреба у призначенні додатково - повторної експертизи, з огляду на таке.

Так, на думку представника позивача ОСОБА_5, висновок експерта ОСОБА_6 суперечить матеріалам справи, зокрема: Акту СЕЗ м. Костянтинівка, відповідно до якого було встановлено деформування двері туалету. Експерт ОСОБА_6 не взяла до уваги вказане пошкодження, хоча відповідно до методики по визначенню причин залиття та шкоди, зареєстрованої в реєстрі за № 8 при неможливості встановити пошкодження, які малися на момент залиття, експерт повинен враховувати інші матеріали, які маються в справі. При очному огляді квартири, позивач експерту пояснила, що пошкоджені двері викинула, а замість них поставила тимчасово старі. Також, висновок експерта суперечить показам позивача та свідка ОСОБА_7, які пояснили, що двері їм прийшлося викинути, і поставити тимчасово старі.

Висновок експерта суперечить висновку сертифікованого оцінювача ОСОБА_8, яка визначила розмір шкоди за тими самими пошкодженнями, що і експерт ОСОБА_6, використовуючи таке точно програмне забезпечення (ліцензоване), але шкода виявилася майже у 5 разів більшою від тієї, яку визначила ОСОБА_6

Крім того, згідно із відповіддю на адвокатський запит № 40 щодо виявлення причин значної розбіжності у розмірі шкоди, встановленої оцінювачем та експертом ОСОБА_6, вказано, що при проведенні експертизи ОСОБА_6 не мала права застосовувати коефіцієнт старезності при встановленні шкоди, так як це не можливо з огляду на неможливість придбання будматеріалів, які мають ознаки зносу. Крім того, на сьогоднішній день деякі показники, які впливають на вартість відновлювальних робіт, та розмір шкоди, зокрема, середня заробітна плата зросла майже у 2 рази. Експерт при проведенні дослідження використала застарілий нормативний документ - Довідник будівельних технологій 1986 року, який застосовувати у 2018 році не можливо. При встановлені розміру шкоди, експерт не врахувала адміністративні затрати, податки, та те, що роботи буде виконувати юридична особа, яка професійно займається ремонтними роботами, має відповідну ліцензію і відповідно має сплачувати ПДВ і інші податки, що звісно включається у вартість робіт, що в свою чергу передбачено методикою, яку використовувала ОСОБА_6

Як пояснила позивач та її чоловік, вони мають намір скористатися послугами фірми, яка займається будівництвом, і тому експерт не мала право не включити адміністративні затрати при встановлені розміру шкоди.

Крім того, експерт ОСОБА_6 пояснила, що рахувала шкоду за наслідками робіт, які виконувалися при здійсненні ремонту за технологіями і будівельними стандартами, які використовувалися у далекому минулому, коли робився ремонт. Але зараз вони не можуть бути застосовані, так як будівельні стандарти значно відрізняються від тих, що були раніше, не можна просто клеїти шпалери на стіну, яка не заґрунтована чи не зашпакльована і таке інше.

Представник відповідача ОСОБА_2 у судовому засіданні заперечував проти клопотання представника позивача ОСОБА_5, пославшись на відсутність підстав для призначення у справі повторної (додаткової) будівельно-технічної експертизи.

Відповідач ОСОБА_1 у судовому засіданні просив вирішити клопотання представника позивача ОСОБА_5 на розсуд суду.

Суд, заслухавши думку учасників справи, прийшов до таких висновків.

Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 20 березня 2018 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири було призначено будівельно - технічну експертизу, на вирішення експерта було постановлено, зокрема, питання щодо вартості матеріальної шкоди (збитків), викликаної необхідністю проведення ремонтно-відновлювальних робіт, завданої власнику квартири АДРЕСА_1 внаслідок залиття (затоплення), яке сталося 03 грудня 2017 року з урахування зносу.

04 липня 2018 року до суду надійшов висновок судової будівельно - технічної експертизи № 269/6 від 24 червня 2018 року, який був досліджений судом під час розгляду даної справи (т. 1 а.с.122-163).

Також під час розгляду справи була допитана експерт ОСОБА_6, яка у судовому засіданні роз'яснила свій висновок та відповіла на питання суду та учасників справи.

Статтею 113 ЦПК України передбачено, що якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам) (ч.1). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалами справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам) (ч.2).

В обґрунтування клопотання про призначення додатково-повторної будівельно-технічної експертизи представник позивача ОСОБА_5 вказує на те, що висновок експерта не містить відповіді на питання щодо вартості матеріальної шкоди (збитків), викликаної необхідністю проведення ремонтно-відновлювальних робіт, завдана власнику квартири внаслідок залиття (затоплення), яке сталося 03 грудня 2017 року без урахування зносу.

Проте, з висновку судової будівельно - технічної експертизи № 269/6 від 24 червня 2018 року (т.1 а.с. 122-163), а також пояснень експерта ОСОБА_9 вбачається, що нею була визначена вартість матеріальної шкоди (збитків), викликаної необхідністю проведення ремонтно-відновлювальних робіт, завдана власнику квартири внаслідок залиття (затоплення), яке сталося 03 грудня 2017 року як без урахування зносу, так і з урахуванням зносу.

За таких обставин, суд вважає, що підстави для призначення додаткової експертизи у справі відсутні.

Також, в обґрунтування клопотання про призначення додатково-повторної будівельно-технічної експертизи представник позивача ОСОБА_5 посилається на те, що висновок експерта суперечить іншим матеріалам справи, зокрема, Акту СЕЗ м. Костянтинівка, яким встановлено деформування дверей туалету; свідченням позивача, свідка ОСОБА_7, які пояснили, що двері їм прийшлося викинути і поставити тимчасово старі; звіту ФОП ОСОБА_8, яким визначене відшкодування за пошкоджені двері у розмірі 1986,89 грн.

Суд відхиляє доводи представника позивача в цій частині, оскільки ані Акт СЕЗ м. Костянтинівка, ані звіт ФОП ОСОБА_8 не містять детального опису пошкоджених дверей та детального опису деформування. Крім того, ані позивач ОСОБА_3, ані свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні таких обставин не повідомили, а лише зазначили про деформування дверей. Експерт ОСОБА_9 у судовому засіданні пояснила, що під час проведення експертизи позивачем пошкоджені двері не були надані та їх огляд не проводився, у зв'язку з чим, встановити характер їх пошкодження та розмір шкоди є неможливим.

Зазначене свідчить про відсутність суперечок між висновком експерта та іншим матеріалами справи, а тому підстав для призначення повторної експертизи суд не вбачає.

Фактично клопотання представника позивача ОСОБА_5 про призначення повторної експертизи ґрунтується на порівнянні висновку експерта з висновком оцінювача та на суб'єктивній думці оцінювача ФОП ОСОБА_8 з приводу висновку експерта, яку остання висловила у відповіді на адвокатський запит № 40 (т.1 а.с.202-203). Проте, згідно із діючим законодавством, до компетенції оцінювачів не належить рецензування висновків експертів; та не відповідність висновку експерта висновку оцінювача не є законодавство закріпленою підставою для призначення повторної експертизи у справі.

Доводи представника позивача ОСОБА_5 щодо застосування експертом застарілого нормативного документа Довідника будівельних технологій 1986 року суд також відхиляє, оскільки представником позивача не наведений нормативно-правовий акт, який забороняє використання такого довідника у 2018 році.

За таких обставин, суд вважає, що підстави для призначення повторної (додаткової) будівельно-технічної експертизи відсутні, а тому у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_5 слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 113, 241 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_5 про призначення у справі повторної (додаткової) будівельно-технічної експертизи відмовити.

Повний текст ухвали складено 12 лютого 2019 року.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає, заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: О.В.Каліуш