ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В АЛ А

08 лютого 2019 року м. Харків

Справа № 644/6597/17

Провадження № 22-ц/818/853/19

Суддя судової колегії судової палати у цивільних справах Харківського апеляційного суду Кругова С.С., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів у порядку поділу майна подружжя,

за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Орджонікідзевського районного суду міста Харкова від 12 жовтня 2018 року,-

в с т а н о в и л а :

Рішенням Орджонікідзевського районного суду міста Харкова від 12 жовтня 2018 року у задоволенні позову ОСОБА_2 - відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, позивач звернувся з апеляційною скаргою до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою судді Харківського апеляційного суду від 03 грудня 2018 року апеляційна скарга ОСОБА_2 була залишена без руху у зв'язку з несплатою судового збору.

29 грудня 2018 року ОСОБА_2 до суду апеляційної інстанції подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, в обґрунтування якого позивач посилався на те, що сума яка підлягає сплаті є значною, а суд враховуючи майновий стан сторони може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Ухвалою судді Харківського апеляційного суду від 08 січня 2019 року ОСОБА_2 було відмовлено у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, апеляційна скарга ОСОБА_2 повторно була залишена без руху.

06 лютого 2019 року ОСОБА_2 звернувся до суду апеляційної інстанції з аналогічним клопотанням про відстрочення сплати судового збору, в якому посилається на ті ж самі обставини, на які посилався в клопотанні про відстрочення сплати судового збору від 29 грудня 2019 року. Доказів на підтвертвердження свого фінансового становища ОСОБА_2 не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Згідно з ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може грунтуватися на припущеннях.

Згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод доступ до суду не є абсолютним і національним законом може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов'язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред'явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Отже, у клопотанні про відстрочення сплати судового збору, зменшення розміру належних до оплати судових витрат тощо заявник повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

ОСОБА_2 до клопотання не додано доказів на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті ним судового збору за подання апеляційної скарги.

Крім того, при вирішенні даного питання, суд враховує, що згідно зі ст.129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Наведені ОСОБА_2 доводи не підтверджені доказами, а тому відсутні підстави для відстрочення ОСОБА_2 сплати судового збору, що відповідає ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» у 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб в розрахунку на місяць становить - 1600 гривень.

Відповідно до п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір" судовий збір з апеляційних скарг на рішення суду встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

З матеріалів справи вбачається, що позивач просить стягнути з відповідача 391 317 грн 50 коп.

Враховуючи наведене, ОСОБА_2 необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги 3 913,18*150% = 5 869,77 грн.

Реквізити рахунку для сплати судового збору:

Отримувач коштів УК Основ"ян/мХар Основ"янський/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37999628 Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача 0012, Код класифікації доходів бюджету 22030101 Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Роз'яснити ОСОБА_2, що відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається і у разі ненадання доказів майнового стану або несплати судового збору, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Керуючись ст.185, ст. 357 ЦПК України, суддя -

у х в а л и л а :

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Продовжити ОСОБА_2 строк для усунення недоліків апеляційної скарги, залишеної без руху ухвалою судді Харківського апеляційного суду від 08 січня 2019 року (шляхом надання апеляційному суду оригіналу платіжного документу про сплату судового збору), який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, в силу ст. 389 ЦПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя С.С. Кругова