Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" грудня 2019 р. Дніпровський районний суд м.Києва

в складі: головуючого - судді Гончарук В.П.

за участі секретарів - Краснової І.В., Гриценко О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа ОСОБА_3 про виділ в натурі частини житлового будинку та поділ і виділ в натурі частини земельної ділянки, -

учасники справи:

представники позивача - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

представники відповідача - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

третя особа - ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 третя особа ОСОБА_3 про виділ в натурі частини житлового будинку та поділ і виділ в натурі частини земельної ділянки. З урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог просить суд виділити йому в натурі частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме кімнату - 14,7 кв.м., передпокій - 7,5 кв.м., коридор 5,9 кв.м., кухню - 6,7 кв.м. та веранду 6,6 кв.м.

Поділити земельну ділянку та виділити ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) в натурі 0,249 га земельної ділянки, що є 39/100 частин земельної ділянки площею 0,0639 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:027:0005, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, на якій відповідно розміщена відокремлена частка житлового будинку, що передається ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) в результаті його виділу його частини в натурі.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є власником 105/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , на підставі Договору дарування частини жилого будинку від 16.03.2004 року, укладеного ним із ОСОБА_8 . Також, у власності позивача перебуває 39/100 від 0,0639 га земельної ділянки для будівництва і обслуговування Будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:027:0005 на підставі Договору дарування частини земельної ділянки від 13.03.2009 року, укладеного ним із ОСОБА_8 . Відповідно до договору дарування від 16.03.2004 року сумарна площа приміщень Будинку становить 71,9 кв.м, а також господарські та побутові споруди: сарай під літ. «Б», льох під літ. «В», баня під літ. «Г», вбиральня під літ. «Д», спорудження № 1-4,1-ІІ загальною площею 45 кв. м.

Наразі загальна площа Будинку - 105,6 кв.м., будинок складається з двох квартир, одну з яких займає третя особа, а іншу - позивач та Відповідач. На момент набуття позивачем права власності на свою частку будинку, власність решти будинку розподіляється наступним чином: відповідач є власником 51/200 будинку, а третя особа - власником 11/50 Будинку. Відповідно до договору дарування частка 105/200 від 35 кв.м. (власність позивача) становить 14,7 кв. м. та складається з житлової кімнати (приміщення 1-4 відповідно до плану). Сторони займають приміщення у будинку наступним чином. Позивач - житлову кімнату площею 14,7 кв. м. (приміщення 1-4); передпокій площею 7.5 кв. м. (приміщення 1-3); відповідач - передпокій площею 9.1 кв. м. (приміщення 1-6); житлову кімнату площею 7,7 кв. м. (приміщення 1-7); кухню площею 7,1 кв. м. (приміщення 1-8); санвузол площею 2,8 кв. м. (приміщення 1-9). Два останні приміщення добудовані Відповідачем після укладення договору дарування від 16.03.2004 року.

У спільній власності позивача та відповідача перебувають наступні приміщення: веранда площею 6.6 кв. м. (приміщення 1-1); коридор площею 5,9 кв. м. (приміщення 1-2); кухня площею 6.7 кв. м. (приміщення 1-5). Господарські та побутові споруди, а саме сарай під літ. «Б», льох під літ. «В», баня під літ. «Г», вбиральня під літ. «Д», спорудження № 1-4, І-ІІ загальною площею 45 кв. м., перебувають у спільній власності Позивача та Відповідача.

Третя особа займає кухню площею 10,1 кв. м. (приміщення 2-1); комору площею 3,1 кв. м. (приміщення 2-2); санвузол площею 4,3 кв. м. (приміщення 2-3); житлову кімнату площею 6,3 кв. м. (приміщення 2-4); житлову кімнату площею 13,5 кв. м. (приміщення 2-5); коридор площею 7,4 кв. м. (приміщення 2-І).

Усі приміщення, що належать третій особі, окрім житлової кімнати площею 13,5 кв. м. (приміщення 2-5), добудовані ним після набуття позивачем власності на 105/200 будинку, таким чином, не враховуються при поділі будинку в натурі. Позивач звертає увагу суду, на те, що у Позивача з третьою особою немає спору щодо поділу будинку, оскільки ОСОБА_3 займає окрему квартиру відповідно до технічного паспорту на будинок і в останньому відсутні приміщення, що перебувають у спільному користуванні позивача та третьої особи.

У зв`язку з тим, що між Позивачем та Відповідачем, систематично виникають спори, пов`язані з порядком використання будинку, господарських і побутових споруд, земельної ділянки, що і стало підставо звернення до суду.

26 серпня 2014 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частини житлового будинку та поділ і виділ в натурі частини земельної ділянки.

26 вересня 2014 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частини житлового будинку та поділ і виділ в натурі чистини земельної ділянки - задоволено, заборонено ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) вчиняти дії спрямовані на пошкодження та/або руйнування житлового будинку та при будинкових споруд за адресою: АДРЕСА_1 .

09 жовтня 2014 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва призначено у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частини житлового будинку та поділ і виділ в натурі частини земельної ділянки судову будівельно-технічну експертизу проведення якої доручено експертам Київської незалежної судово-експертної установи (04050 м. Київ, вул. Мельникова, 81. корпус 20, офіс 403). Провадження у справі зупинено.

13 березня 2015 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відновлено провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_10 , ОСОБА_3 про поділ в натурі частини житлового будинку та поділ і виділ в натурі частини земельної ділянки

02 червня 2015 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частини житлового будинку та поділ і виділ в натурі частини земельної ділянки, в частині відповідача ОСОБА_3 - закрито.

22 червня 2015 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва призначено у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частини житлового будинку та поділ і виділ в натурі частини земельної ділянки додаткову судову будівельно-технічну експертизу проведення якої доручено експертам Київської незалежної судово-експертної установи. Провадження у справі зупинено.

22 червня 2015 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відновлено провадження у справі.

13 квітня 2017 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва призначено у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа ОСОБА_3 про виділ в натурі частини житлового будинку та поділ і виділ в натурі частини земельної ділянки повторну судову будівельно-технічну експертизу проведення якої доручено експертам Незалежного інституту судових експертиз ( м.Київ, вул..Тимошенко, буд.21. корпус 3, оф.7). Провадження у справі зупинено.

09 червня 2017 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відновлено провадження у справі.

20 липня 2017 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва призначено у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третяч особа ОСОБА_3 про виділ в натурі частини житлового будинку та поділ і виділ в натурі частини земельної ділянки повторну судову будівельно-технічну експертизу проведення якої доручено експертам Українському центру судових експертиз ( м.Київ, вул. Предславенська, буд. 39, оф.426). Провадження у справі зупинено.

30 жовтня 2017 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відновлено провадження у справі.

07 березня 2018 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва призначено у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа ОСОБА_3 про виділ в натурі частини житлового будинку та поділ і виділ в натурі частини земельної ділянки повторну судову будівельно-технічну експертизу проведення якої доручено експертам Компанія "СУДОВО-ЕКСПЕРТНИЙ АЛЬЯНС"( м.Київ, вул.Йорданська, буд. 24 - Б, к.37)

27 вересня 2018 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва поновлено провадження у справі.

Представники позивача у судовому засіданні підтримали позовні вимоги в повному обсязі виходячи з підстав викладених у змісті позовної заяви та заві про зменшення розміру позовних вимог, просили прийняти рішення, яким їх задовольнити. Крім того, зазначили, що у суду є всі підстави щодо задоволення позову, обгрунтовуючи свою позицію посиланям на висновок №1127 від 2 березня 2014 року, мотивуючи, що варіанти поділу спірного житлового будинку з прибудовами та земельною ділянкою, зазначені в 1- му варіанті є більш сприйнятними для позивача та відповідають його івнтересам та інтересам інших співласників.

Відповідач та її представники у судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог в повному обсязі з підстав викладених у письмових запереченнях на позовну заяву та письмових поясненнях по суті спору, просили постановити рішення, яким відмовити в задоволенні позову повністю, мотивуючи свою позицію, що позивачем не вірно обрано спосіб захисту своїх інтересів, а також та, що жодний з висновків експертиз, які були долучені до матеріалів справи не можуть братися до уваги, так як проведені не повно без врахування часток співвласників, а були проведені з врахуванням прибудов, що не внесені до технічної документації спірного будинку, також, технічна докумантація спірного помешкання, на підставі якої були проведені вказані вище експертизи не відповідає фактичним обставинам.

А висновок експерта , який позивач та його представник покладають в основку обгрунтування своїх вимог не є об`єктивним та повним, що було встанволено в судовому засіданні шляхом допиту експерта.

Третя особа ОСОБА_3 в судовому засіданні не висловив чіткої позиції щодо заявлених позовних вимог, поклавшись при вирішенні зазначеного позову на розсуд суду, мотивуючи це тим, що вказаний спір не стосується його прав та інтересів, а також ним, як співвласником вказаного домоволодіння фактично були здійснені дії направлені на виділення своєї частки в натурі, а саме з окремим входом, комунікаціями та ін.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов висновку, відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Статтею 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 є власником 105/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , на підставі договору дарування частини жилого будинку від 30.03.2009 року, укладеного ним із ОСОБА_8 , відповідно до якого дарувальний подарував а обдарований прийняв 105/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 . Житловий будинок в цілому складається з одного житлового будинку літ. А- цегла, житловою площею 42,40 кв.м., загальною площею 70,6 кв.м., сарай літ. Б, погріб літ. В, баня літ. Г, вбиральня літ. Д, спорудження №1-4, І-ІІ. 105/200 складається з житлової кімнати зазначеної на плані 1-4 площею 14,7 кв.м., частин підсобних приміщень та споруджень. (а.с. 9-16).

Відповідач ОСОБА_2 є власником 51/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , на підставі Договору дарування частини жилого будинку від 16.03.2004 року, укладеного ним із ОСОБА_8 , відповідно до якого дарувальник подарував а обдарований прийняв безоплатно 51/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 . Житловий будинок в цілому складається з одного житлового будинку літ. А- цегла, житловою площею 35,80 кв.м., загальні та побутові споруди сарай літ. Б, льох літ. В, баня літ. Г, вбиральня літ. Д, спорудження №1-4, І-ІІ. (а.с. 17).

Третя особа ОСОБА_3 є власником 11/50 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , на підставі Договору купівлі-продажу від 05.05.1998 року виданого українською біржею десятинна за реєстраційним номером 3686-1311. (а.с. 18) .

Крім того, власниками земельної ділянки площею 0,0639 га за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:27:0005 на якій розташовиний спірний будинок є:

ОСОБА_2 з площею 39/100 від 0,0639 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку від 16.11.2004 року серія КВ № 125561 виданого на підставі рішення Київської міської ради від 20 червня 2002 року №38/38.

ОСОБА_3 з площею 11/50 від 0,0639 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку від 16.11.2004 року серія КВ № 125561 виданого на підставі рішення Київської міської ради від 20 червня 2002 року №38/38.

ОСОБА_1 з площею 39/100 від 0,0639 га на підставі договору дарування земельної ділянки від 30.03.2009 року виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шишовою І.П., зареєстрованого в реєстрі за № 21.

Цільове призначення даної земельної ділянки визначено для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянки).

Звертаючись до суду позивач просить виділити йому в натурі частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме кімнату - 14,7 кв.м., передпокій - 7,5 кв.м., коридор 5,9 кв.м., кухню - 6,7 кв.м. та веранду 6,6 кв.м., та виділити йому в натурі 0,0249 га земельної ділянки, що є 39/100 частин земельної ділянки площею 0,0639 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:027:0005, оскільки в нього постійно виникають спори з відповідачем, щодо користування даним майном.

Згідно ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Громадяни для задоволення своїх потреб можуть користуватися об`єктами права державної та комунальної власності відповідно до закону. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ст. 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.

Згідно ч. 1 ст. 356 ЦК України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади.

Відповідно до статті 358 Цивільного кодексу України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Ця стаття свідчить про те, що первинне значення у врегулюванні відносин між співвласниками має домовленість. Очевидним є те, що рішення суду не може підмінити собою їх домовленість. Водночас, при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможливлює добровільне встановлення порядку користування спільним майном між співвласниками, такий порядок користування може встановити суд.

При здійсненні права власності співвласниками щодо спільного майна потрібно враховувати правову природу такої власності, адже співвласникам належить так звана ідеальна частка у праві власності на спільне майно, яка є абстрактним вираженням співвідношення в обсязі прав співвласників спільної власності. Отже, кожному з них належить не частка у спільному майні, а частка у праві власності на це майно. Визнання за кожним зі співвласників права на конкретну частину майна в натурі спричинить припинення спільної власності. Поняття ж реальної частки використовується при поділі спільного майна в натурі в разі припинення його спільного правового режиму, а також може застосовуватися відповідно до частини третьої статті 358 ЦК України при встановленні співвласниками порядку користування спільним майном в натурі згідно з розмірами належних їм часток.

Відповідно до ст. 364 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 367 Цивільного кодексу України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними . У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

На відміну від виділу, за якого право власності припиняється лише для того співвласника, частка якого виділяється із спільної власності (с. 364 Цивільного кодексу України), у разі поділу (ст. 367 Цивільного кодексу України) спільна часткова власність припиняється для всіх її учасників.

Таким чином, потрібно розмежовувати порядок поділу спільної власності з метою припинення такого її режиму, порядок виділу у натурі частки із спільного майна і порядок встановлення користування спільним майном.

За таких обставин суд дійшов висновку, що в розрізі даного спору наявні правовідносини про поділ в натурі між співвласниками нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, що урегульовано нормою ст. 367 Цивільного кодексу України.

Виходячи з аналізу змісту норм ст. ст. 183, 358, 364, 367, 379, 380, 382 Цивільного кодексу України слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.

Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо).

У тих випадках, коли в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок.

Саме таких висновків дійшов Верховний Суд України у Постанові від 03 квітня 2013 року Справа № 6-12цс13.

Виходячи з положень ст. ст. 183, 367 ЦК України та роз`яснень, що містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 4 жовтня 1991 р. № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце за наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири (п. 6).

Якщо поділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась.

При поділі жилого будинку суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику.

Крім того, відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 79-1 Земельного кодексу України, формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі . Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.

За нормою статті 87 Земельного кодексу України право спільної часткової власності на земельну ділянку, виникає, зокрема, при придбанні у власність земельної ділянки двома чи більше особами за цивільно-правовими угодами; при прийнятті спадщини або за рішенням суду.

Частиною першою статті 88 Земельного кодексу України передбачено, що володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку.

Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки.

Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.

Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. (ч. 2 ст. 120 Земельного кодексу України)

Відповідно до статті 126 Земельного кодексу України, право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 02.03.2014 року №1127 Київської незалежної судово-експертної установи, запропоновано варіант виділу в натурі ОСОБА_1 , який є власником 105/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , а саме: виділити в натурі веранду (1-1) площею 6,60 кв.м., коридор (1-2) площею 5,90 кв.м., передпокій (1-3) площею 7,50 кв.м., житлова (1-4) площею 14,70 кв.м., кухня (1-5) площею 6,70 кв.м. та невід`ємні земельні поліпшення, а саме: сарай (Б), вбиральня (Д), баня (Г) та 105/200 споруди №1-5, І, ІІ.

Запропоновано варіант виділу в натурі ОСОБА_2 , яка є власником 51/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , а саме: виділити в натурі передпокій (1-6) площею 9,10 кв.м., житлова (1-7) площею 7,90 кв.м., кухня (1-8) площею 7,10 кв.м., санвузол (1-9) площею 2,80 кв.м., та невід`ємні земельні поліпшення, а саме: погріб окремо збудований та 51/200 споруди №1-5, І, ІІ.

Разом з тим, запропоновано виділити в натурі земельну ділянку площею 0,0639 га за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:27:0005 між співвласниками ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , а саме ОСОБА_1 земельну ділянку площею 0,03347 га (334,7 кв.м.), обмежену на схемі №2 точками 15,1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11,26,25,24,23,22,20,19,18, лінія поділу житлового будинку (Варіант №1 Схема №1), 17,16,15.

ОСОБА_2 земельну ділянку площею 0,01628 га (162,8 кв.м.), обмежену на схемі №2 точками 11,26,25,24,23,22,20,21,18, лінія поділу житлового будинку (Варіант №1 Схема №1), 27,28,29,13,12,11.(а.с. 97-117, Том №1).

Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 20.11.2015 року №1488 Київської незалежної судово-експертної установи, запропоновано перший варіант виділу в натурі ОСОБА_1 , який є власником 105/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , а саме: виділити в натурі 2/3 веранду (1-1) площею 4,40 кв.м., коридор (1-2) площею 5,90 кв.м., передпокій (1-3) площею 7,50 кв.м., житлова (1-4) площею 14,70 кв.м., кухня (1-5) площею 6,70 кв.м. та 105/200 споруди №1-5, І, ІІ.

Запропоновано варіант виділу в натурі ОСОБА_2 , яка є власником 51/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , а саме: виділити в натурі 1/3 веренади (1-1) площею 2,20 кв.м., передпокій (1-6) площею 9,10 кв.м., житлова (1-7) площею 7,90 кв.м., та погріб окремо збудований (В), вбиральня (Д),Баня (Г) та 51/200 споруди №1-5, І, ІІ.

Запропоновано варіант виділу в натурі ОСОБА_3 який є власником 44/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , а саме частки житлова (2-5) площею 13,50 кв.м., 44/200 споруди №1-5, І, ІІ.

Разом з тим, запропоновано виділити в натурі земельну ділянку площею 0,0639 га за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:27:0005 між співвласниками ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , а саме ОСОБА_1 земельну ділянку площею 0,02482 га (248,2 кв.м.), обмежену на схемі №3 точками 15,1,2,3,4,5,6,7,8,16,17,18,21,20 лінія поділу житлового будинку (Варіант №1 Схема №1 та №2), 22,23,15.

ОСОБА_2 земельну ділянку площею 0,02482 га (248,2 кв.м.), обмежену на Схемі №3 точками 16,17,18,19,20 лінія поділу житлового будинку (Варіант №1 та №2 Схема №1 та № 2 ), 24,25,26,27,12,11,10,9,16.

ОСОБА_3 земельну ділянку площею 0,0141 га (141,0 кв.м.), обмежену на Схемі №3 точками 22,23 лінія поділу житлового будинку (Варіант №1 та №2 Схема №1 та №2), 24,25,26,27,23.

Залишити у спільній частковій власності для для доступу та обслуговування житлового будинку земельну ділянку площею 0,000161 га (1,61 кв.м.) обмежену на схемі №3 точками 18,19,20,21.

Також експертом пропонується другий варіанти виділу в натурі між власниками спірних житлового будинку та земельної ділянки, а саме:

виділити в натурі ОСОБА_1 , який є власником 105/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , а саме: виділити в натурі 1/2 веранда (1-1) площею 3,30 кв.м., коридор (1-2) площею 5,90 кв.м., передпокій (1-3) площею 7,50 кв.м., житлова (1-4) площею 14,70 кв.м., кухня (1-5) площею 6,70 кв.м. та 105/200 споруди №1-5, І, ІІ.

Запропоновано варіант виділу в натурі ОСОБА_2 , яка є власником 51/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , а саме: виділити в натурі 1/2 веранда (1-1) площею 3,30 кв.м., передпокій (1-6) площею 9,10 кв.м., житлова (1-7) площею 7,90 кв.м., та погріб окремо збудований (В), вбиральня (Д),Баня (Г) та 51/200 споруди №1-5, І, ІІ.

Запропоновано варіант виділу в натурі ОСОБА_3 який є власником 44/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , а саме частки житлова (2-5) площею 13,50 кв.м., 44/200 споруди №1-5, І, ІІ.

Разом з тим, запропоновано виділити в натурі земельну ділянку площею 0,0639 га за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:27:0005 між співвласниками ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 а саме ОСОБА_1 земельну ділянку площею 0,0248 га (248,0 кв.м.), обмежену на схемі №4 точками 15,1,2,3,4,5,6,7,8,16,17,18,21,20 лінія поділу житлового будинку (Варіант №1 та №2 Схема №1 та №2), 22,23,15.

ОСОБА_2 земельну ділянку площею 0,0248 га (248,0 кв.м.), обмежену на Схемі №4 точками 16,17,18,19,20 лінія поділу житлового будинку (Варіант №1 та №2 Схема №1 та № 2 ), 24,25,26,27,12,11,10,9,16.

ОСОБА_3 земельну ділянку площею 0,0141 га (141,0 кв.м.), обмежену на Схемі №4 точками 22,23 лінія поділу житлового будинку (Варіант №1 та №2 Схема №1 та №2), 24,25,26,27,23.

Залишити у спільній частковій власності для доступу та обслуговування житлового будинку земельну ділянку площею 0,000242 га (2,42 кв.м.) обмежену на схемі №4 точками 18,19,20,21.(а.с. 195-218, Том №1).

Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 25.10.2016 року №1958 Київської незалежної судово-експертної установи, запропоновано перший варіант виділу в натурі ОСОБА_1 , який є власником 105/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , а саме: виділити в натурі 2/3 веранду (1-1) площею 4,40 кв.м., коридор (1-2) площею 5,90 кв.м., передпокій (1-3) площею 7,50 кв.м., житлова (1-4) площею 14,70 кв.м., кухня (1-5) площею 6,70 кв.м. та 105/200 споруди №1-5, І, ІІ.

Запропоновано варіант виділу в натурі ОСОБА_2 , яка є власником 51/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , а саме: виділити в натурі 1/3 веренади (1-1) площею 2,20 кв.м., передпокій (1-6) площею 9,10 кв.м., житлова (1-7) площею 7,90 кв.м., та погріб окремо збудований (В), вбиральня (Д),Баня (Г) та 51/200 споруди №1-5, І, ІІ.

Запропоновано варіант виділу в натурі ОСОБА_3 який є власником 44/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , а саме частки житлова (2-5) площею 13,50 кв.м., 44/200 споруди №1-5, І, ІІ.

Разом з тим, запропоновано виділити в натурі земельну ділянку площею 0,0639 га за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:27:0005 між співвласниками ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 а саме ОСОБА_1 земельну ділянку площею 0,02482 га (248,2 кв.м.), обмежену на схемі №3 точками 15,1,2,3,4,5,6,7,8,16,17,18,21,20 лінія поділу житлового будинку (Варіант №1 та №2 Схема №1 та №2), 22,23,15.

ОСОБА_2 земельну ділянку площею 0,02482 га (248,2 кв.м.), обмежену на Схемі №3 точками 16,17,18,19,20 лінія поділу житлового будинку (Варіант №1 та №2 Схема №1 та № 2 ), 24,25,26,27,12,11,10,9,16.

ОСОБА_3 земельну ділянку площею 0,0141 га (141,0 кв.м.), обмежену на Схемі №3 точками 22,23 лінія поділу житлового будинку (Варіант №1 та №2 Схема №1 та №2), 24,25,26,27,23.

Залишити у спільній частковій власності для доступу та обслуговування житлового будинку земельну ділянку площею 0,000161 га (1,61 кв.м.) обмежену на схемі №3 точками 18,19,20,21.

Також експертом пропонується другий варіанти виділу в натурі між власниками спірних житлового будинку та земельної ділянки, а саме:

Виділити в натурі ОСОБА_1 , який є власником 105/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , а саме: виділити в натурі 1/2 веранда (1-1) площею 3,30 кв.м., коридор (1-2) площею 5,90 кв.м., передпокій (1-3) площею 7,50 кв.м., житлова (1-4) площею 14,70 кв.м., кухня (1-5) площею 6,70 кв.м. та 105/200 споруди №1-5, І, ІІ.

Запропоновано варіант виділу в натурі ОСОБА_2 , яка є власником 51/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , а саме: виділити в натурі 1/2 веранда (1-1) площею 3,30 кв.м., передпокій (1-6) площею 9,10 кв.м., житлова (1-7) площею 7,90 кв.м., та погріб окремо збудований (В), вбиральня (Д),Баня (Г) та 51/200 споруди №1-5, І, ІІ.

Запропоновано варіант виділу в натурі ОСОБА_3 який є власником 44/200 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , а саме частки житлова (2-5) площею 13,50 кв.м., 44/200 споруди №1-5, І, ІІ.

Разом з тим, запропоновано виділити в натурі земельну ділянку площею 0,0639 га за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :66:27:0005 між співвласниками ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 а саме ОСОБА_1 земельну ділянку площею 0,0248 га (248,0 кв.м.), обмежену на схемі №4 точками 15,1,2,3,4,5,6,7,8,16,17,18,21,20 лінія поділу житлового будинку (Варіант №1 та №2 Схема №1 та №2), 22,23,15.

ОСОБА_2 земельну ділянку площею 0,0248 га (248,0 кв.м.), обмежену на Схемі №4 точками 16,17,18,19,20 лінія поділу житлового будинку (Варіант №1 та №2 Схема №1 та № 2 ), 24,25,26,27,12,11,10,9,16.

ОСОБА_3 земельну ділянку площею 0,0141 га (141,0 кв.м.), обмежену на Схемі №4 точками 22,23 лінія поділу житлового будинку (Варіант №1 та №2 Схема №1 та №2), 24,25,26,27,23.

Залишити у спільній частковій власності для доступу та обслуговування житлового будинку земельну ділянку площею 0,000242 га (2,42 кв.м.) обмежену на схемі №4 точками 18,19,20,21.(а.с. 72-89 Том №2).

Відповідно до висновку експерта за результатами проведення додаткової судової будівельно-технічної, будівельно-оціночної, земельно-технічної та земельно-оціночної експертизи від 03.09.2018 року №04/01-2018, ринкова вартість житлового будинку площею 113,0 м2 з надвірними будівлями та спорудами розташованого на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 становить 2 284 970 грн. (два мільйони двісті вісімдесят чотири тисячі дев`ятсот сімдесят гривень)

З технічної точки зору розділити будинок за адресою: АДРЕСА_1 між співвласниками ОСОБА_1 (105/200 частини), ОСОБА_2 (51/200 частин) та ОСОБА_3 (11/50 частин) можливо.

На частки співвласників ідеально належить до виділу із загальної площі будинку: ОСОБА_2 на 51/200 частини - 28,8 кв.м.; ОСОБА_3 на 11/50 частини - 24,9 кв.м.; ОСОБА_1 на 105/200 частин - 59,3 кв.м.

Експертом розроблено два варіанти поділу житлового будинку та надвірних споруд. Ці варіанти докладно описані в таблицях 7-12 дослідницької частини та графічних додатках 1 та 2.

З технічної точки зору розділити веранду площею 6,6 кв.м. (приміщення 1- 1), яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 порівну між співвласниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 можливо. При цьому варіант поділу домоволодіння, за якого прибудову а1 (веранда) цілком пропонується виділити співвласнику ОСОБА_1 є більш наближеним до ідеальних часток співвласників.

Розділити земельну ділянку (варіанти поділу) за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 0,0639 га, кадастровий номер :66:027:0005 в натурі між співвласниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відповідно до належних їм часток по 39/100 частин земельної ділянки кожному та зробити розмежування земельної ділянки для встановлення паркану можливо. Два варіанти поділу та опис меж наведено в дослідницькій частині висновку та описано в графічних додатках 3 та 4.

Виділити в натурі позивачу ОСОБА_1 приміщення житлової кімнати 14,7 м. кв., коридору 5,8 м.кв., передпокою 7,5 м. кв., кухні 6,2 м.кв. без можливості користуватися приміщенням 1-1 (верандою) з технічної точки зору неможливо через ту обставину, що єдиний вхід з двору до цих приміщень станом на день огляду здійснюється через зазначену веранду, а обладнувати інший вхід відповідно до вимог будівельних норм та правил неможливо.

105/200 частина вартості всього домоволодіння - житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами в АДРЕСА_1 складає 1199609 (один мільйон сто дев`яносто дев`ять тисяч шістсот дев`ять ) грн.

51/200 частина вартості всього домоволодіння - житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами в АДРЕСА_1 складає 582 667 (п`ятсот вісімдесят дві тисячі шістсот шістдесят сім) грн. (а.с. 6-57, Том 3).

У постанові Верховного Суду України від 3 квітня 2013 року міститься висновок про те, що стаття 358 ЦК України регулює порядок здійснення права спільної часткової власності, тобто порядок користування спільною частковою власністю без її поділу в натурі, наслідком якого є припинення права спільної часткової власності. Зокрема, при встановленні порядку користування будинком кожному зі співвласників передається в користування конкретна частина будинку, виходячи із його частки в праві спільної власності на будинок. Разом з тим виділені у користування приміщення можуть бути й не ізольовані й не завжди точно відповідають часткам, що належать співвласникам, оскільки встановлення порядку користування майном не припиняє права спільної часткової власності на це майно. Визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. У тих випадках, коли в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток в праві власності на будинок.

Звертаючись до суду з позовом про виділ у натурі частки із майна позивач повинен довести (обґрунтувати) технічну можливість виділити частку, що зазвичай підтверджується висновком судової будівельно-технічної експертизи, який за своєю змістовною сутністю може замінювати висновок компетентних органів, на які покладено функції у сфері контролю за порядком і безпекою здійснення будівництва.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пунктах 6, 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 04 жовтня 1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності на житловий будинок», виділ частки в натурі (поділ будинку) може мати місце за наявності технічної можливості виділення кожній із сторін відокремленої частини будинку із самостійним виходом (квартири), яка відповідає розміру їх часток у приватній власності або наявності технічної можливості переобладнання будинку в ізольовані квартири.

Відповідно до положень статті 152 ЖК України виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується.

Отже, отримання погоджувальних документів на переобладнання та перепланування жилого будинку необхідне лише у випадку втручання у несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування у іншому випадку дозвільна документація не є необхідною.

Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України 17 травня 2005 року N 76 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за N 927/11207, до елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків.

Переобладнанням визначається улаштування в окремих квартирах багатоквартирних будинків індивідуального опалення та іншого інженерного обладнання, перенесення нагрівальних, сантехнічних і газових приладів; влаштування і переустаткування туалетів, ванних кімнат, вентиляційних каналів.

Проаналізувавши варіанти, що визначені висновками експертиз, вбачається, що експертами визначені варіанти виділення майна в натурі позивачу та відповідачу наближені до ідеальних та не зазначено яким чином можливо встановити вхід та можливі поділу веранди ( приміщення 1-1).

За приписами ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст.ст. 12, 81ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору ( ст. 94 ЦПК України).

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України).

Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Надані сторонами докази суд визнає належними і допустимими, також достовірними і достатніми, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета позовних вимог, вони логічно пов`язані з обставинами справи. Сторонами надано належним чином завірені копії відповідних документів.

Аналізуючи зібрані у справі письмові докази, з урахуванням пояснень представників позивача та відповідачів, третьої особи суд прийшов висновку , що позов не підлягає задоволенню.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 88 ЗК України, Житловим Кодексом України, ст.ст. 317, 321, 328, 355, 364 Цивільного кодексу України, ст.ст. 7-13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа ОСОБА_3 про виділ в натурі частини житлового будинку та поділ і виділ в натурі частини земельної ділянки - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 24 грудня 2019 року.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 місце проживання: АДРЕСА_3 ІПН НОМЕР_1 ;

Відповідач: ОСОБА_2 проживає за адресою : АДРЕСА_4 ,ІПН НОМЕР_2 .

Третя особа ОСОБА_3 : АДРЕСА_1 ІПН НОМЕР_3 .

Суддя: