У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 січня 2019 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

за участю секретаря судового засідання - Дідук С. В., за участю позивача - ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

представників ОСОБА_2 - ОСОБА_3, ОСОБА_4,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_5 про виділення майна в натурі, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_5 про визнання порядку користування земельною ділянкою та зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про виділення частки житлового будинку в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Подільського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_5 про виділення майна в натурі.

В межах даної справи були прийняті до спільного розгляду з первісним позовом зустрічні позови ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_5 про визнання порядку користування земельною ділянкою та зустрічний позов ОСОБА_5 до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про виділення частки житлового будинку в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою.

05 вересня 2017 року ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва Супрун Г.Б. було відкрите провадження у даній справі, а справу призначено до розгляду у судовому засіданні.

12 жовтня 2018 року Розпорядженням керівника апарату Подільського районного суду м. Києва №857 було призначено повторний автоматизований розподіл даної справи на підставі п.2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, в результаті якого справу було розподілено судді Войтенко Т.В.

Розгляд справи розпочато спочатку.

Разом з тим, у підготовчому судовому засіданні було встановлено, що відповідачка за первісним позовом - ОСОБА_2 є присяжною Подільського районного суду м. Києва, у зв'язку з чим суд поставив на обговорення питання про процесуальну можливість розгляду справи, в якій стороною є ОСОБА_2, Подільським районним судом м. Києва.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, які не заперечували проти направлення справи для визначення підсудності спору, суд дійшов висновку про необхідність направлення справи до Київського апеляційного суду для визначення підсудності спору з огляду на наступне.

Так, судом встановлено, що рішеннями Київської міської ради від 08.12.2016 року зі змінами від 16.03.2017 року, затверджено список присяжних Подільського районного суду м. Києва.

Відповідно до вказаних рішень, відповідачка по справі за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом - ОСОБА_2 призначена присяжною Подільського районного суду м.Києва.

В свою чергу, відповідно до вимог ст. 63 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» присяжним є особа, яка у випадках, визначених процесуальним законом, та за її згодою вирішує справи у складі суду разом із суддею або залучається до здійснення правосуддя.

Присяжні виконують обов'язки, визначені п.п. 1, 2, 4-6 ч.7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій та статус суддів».

При цьому, як передбачено ч.2 ст. 34 ЦПК України, у випадках, встановлених цим Кодексом, цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються колегією у складі одного судді і двох присяжних, які при здійсненні правосуддя користуються всіма права судді.

Тобто, присяжні під час розгляду і вирішення справи користуються повноваженнями судді.

Водночас, відповідно до вимог ч.1 ст. 26 ЦПК України підсудність цивільних справ, у яких однією зі сторін є суд або суддя суду, до підсудності якого віднесена ця справа за загальними правилами, визначається ухвалою суду вищої інстанції, постановленою без повідомлення сторін.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що дана справа підлягає направленню до Київського апеляційного суду для визначення підсудності.

Керуючись ст. 26 ЦПК України, Законом України «Про судоустрій та статус суддів», -

У Х В А Л И В :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_5 про виділення майна в натурі, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_5 про визнання порядку користування земельною ділянкою та зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про виділення частки житлового будинку в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою - направити до Київського апеляційного суду для визначення підсудності.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Подільський районний суду міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

СуддяТ. В. Войтенко