Справа № 128/2869/18
РІШЕННЯ

Іменем України

01.04.2019 року місто Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого-судді: Саєнко О.Б., при секретарі: Кузьменко А.О., без участі сторін та їх представників,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниця цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, -

УСТАНОВИВ:

23.10.2018 до Вінницького районного суду Вінницької області з позовом звернувся ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно.

Позов умотивовано тим, що по місцю проживання позивача ОСОБА_1 в АДРЕСА_1, постійно спільно проживали та були зареєстровані його бабушка ОСОБА_3, мати ОСОБА_4, брат ОСОБА_5, брат ОСОБА_2

Вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер брат ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3 померла його баба ОСОБА_3

Зазначає, за час свого життя померлим було видано Свідоцтво про право власності на житло від 05.07.1996 року, яке було втрачене.

Вказує, що після смерті вищевказаних осіб відкрилась спадщина, яка складається із житлової квартири АДРЕСА_1.

Зазначає, що спадкоємцями після їх смерті є позивач та його брат ОСОБА_2 та рішенням Вінницького районного суду Вінницької області від 05 травня 2016 року визнано за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за законом на Ѕ частку спірної квартири.

Вказує, що на час відкриття спадщини померлих позивач постійно проживав разом із спадкодавцями, вів з ними спільне господарство, проводив ремонт та утримання даної квартири та господарських споруд, а тому, він вважає себе таким, що вступив в оперативне управління та володінням спадковим майном.

Зазначає, що 11 лютого 2016 року він звернувся до Вінницької районної державної нотаріальної контори із заявою на видачу Свідоцтва про право власності на спадкове майно, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадкове майно у зв'язку з ненадання правовстановлюючих документів на квартиру.

За вищезазначених обставин позивач просить суд ухвалити рішення, яким визнати за ним право власності на 1/2 частки квартири АДРЕСА_1.

До судового засідання учасники справи не з'явились, надали суду заяви у їх відсутність, при цьому представник позивача - ОСОБА_6 позов підтримує, просить його задовольнити, відповідач ОСОБА_2 - позовні вимоги визнає.

Суд вважає за можливе провести розгляд справи у відсутності нез'явившихся осіб.

Вивчивши позов та оцінивши докази по справі у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов обґрунтований та такий, що підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом установлено з копії інформаційної довідки - характеристики, виданої КП «ВООБТІ» 11.01.2016 року, квартира АДРЕСА_1, на підставі свідоцтва про право власності на житло від 05.07.1996 року, виданого Вінницькою районної державною адміністрацією Вінницької області на підставі розпорядження № 502 від 05.07.1996 року та зареєстрованому в КП «ВООБТІ» 22.08.1996 року, належить ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_1, ОСОБА_5 (а.с. 17), тобто дана кватира належить їм на праві спільної сумісної власності, частка кожного складає по 1/5.

Оригінал свідоцтва про право власності на житло від 05.07.1996 року був втрачений, що підтверджується оголошенням в засобах масової інформації (а.с.20).

Згідно копії свідоцтва про народження ОСОБА_4 являється рідною матір'ю позивача ОСОБА_1 (а.с.6); відповідач ОСОБА_2 являється братом позивача ОСОБА_2, що підтверджується його копією свідоцтва про народження (а.с.18).

Як вбачається з домової книги на квартиру АДРЕСА_1, за даною адресою були зареєстровані ОСОБА_4, ОСОБА_3, ОСОБА_2, ОСОБА_1 (а.с.9-10).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5, який являвся братом позивача та відповідача, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 15).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача, ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 14).

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла баба позивача ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 16).

Після їх смерті відкрилась спадщина на 1/5 частку кожного в спірній квартирі.

Єдиними спадкоємцями, які прийняли спадщину після їх смерті є позивач та відповідач, оскільки постійно проживали разом із спадкодавцями на час відкриття спадщини, про що свідчить копія домової книги та довідка видана Вороновицькою селищною радою Вінницького району № 652 від 17.07.2014 (а.с.4), при цьому після смерті ОСОБА_7 позивач вважається таким, що прийняв спадщину, оскільки він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

Спадкові справи після смерті ОСОБА_5 та ОСОБА_4 не заводились, про що свідчить лист з Вінницької районної державної нотаріальної контори від 20.02.2019.

Рішенням Вінницького районного суду Вінницької області від 05.05.2016 визнано за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 (а.с.21).

Отримати свідоцтво про право на спадщину на частку спірної квартири в нотаріальній конторі позивач не має можливості, оскільки у спадкодавця відсутній оригінал правовстановлюючого документу на спірну квартиру та частки у праві власності на квартиру не визначені в натурі, про що свідчить лист нотаріуса від 11.02.2016 (а.с.19).

Застосовую норми матеріального та процесуального права суд виходить з наступного:

Відповідно до ст.13 ЦПК суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

На підставі ст.81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом установлено, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1, тому при вирішенні даного спору суд, повинен керуватися відповідними нормами ЦК УРСР.

Відповідно до ч.1 ст. 524 ЦК Української РСР , спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом.

Згідно ч. 1, 2 ст. 549 ЦК УРСР 1963 року визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина на 1/5 частку спадкової квартири.

Позивач ОСОБА_1 являється спадкоємцем другої черги за законом після смерті свого брата ОСОБА_5, який спадщину фактично прийняв, оскільки він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

Також спадкоємцем другої черги за законом є відповідач, який уже оформив свої спадкові права на спадкову частку в квартирі.

Інші спадкоємці після смерті ОСОБА_5 - відсутні, спадкова справа після його смерті не заводилась.

Судом установлено, що спадкодавець ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3, тому суд при вирішенні даного спору має застосовувати норми ЦК, ЦПК.

Статтею 1216 ЦК передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб - спадкоємців.

Відповідно до ст. 1217 ЦК спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 5 статті 1268 ЦК встановлено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини 1 статті 1296 ЦК спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на 1/5 частку спадкової квартири.

Позивач являється спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері ОСОБА_4, як її син, який спадщину прийняв належним чином, так як постійно проживав з спадкодавцем на час відкриття спадщини. Також спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_4 є відповідач ОСОБА_2, який уже оформив свої спадкові права на спадкову частку в квартирі.

Інші спадкоємці після смерті ОСОБА_4- відсутні, спадкова справа після її смерті не заводилась.

Після смерті ОСОБА_3 також відкрилась спадщина на 1/5 частку спадкової квартири.

Позивач являється спадкоємцем другої черги за законом після смерті матері ОСОБА_3, як її внук, який спадщину прийняв належним чином, так як постійно проживав з спадкодавцем на час відкриття спадщини. Також спадкоємцем другої черги за законом після смерті ОСОБА_3 є відповідач ОСОБА_2, який уже оформив свої спадкові права на спадкову частку в квартирі.

Інші спадкоємці після смерті ОСОБА_3 - відсутні, про що свідчить копія спадкової справи №405/2014, яка заведена до майна померлої ОСОБА_3

В п. 23 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року роз'яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 328 ЦК право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Згідно аналізу положень ст. 392 ЦК, вбачається, право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Проаналізував та оцінив зібрані у справі докази, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають до задоволення, оскільки матеріалами справи, дослідженими в судовому засіданні, доведено, що позивач ОСОБА_1 прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5, ОСОБА_4, ОСОБА_3, спадкова маса після смерті яких становить по 1/10 частці спадкової квартири за кожним, що разом становить 3/10 частки, оскільки іншу частину спадкового майна успадкував та оформив відповідач ; позасудового шляху оформити свої спадкові права позивач позбавлений можливості, оскільки у нього відсутній оригінал правовстановлюючого документу спадкову квартиру та частки у праві власності на квартиру не визначені.

Тому, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги позивача та визнати за ним право власності на Ѕ частку квартири АДРЕСА_1, з яких 1/10 частка в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5; 1/10 частка в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4; 1/10 частка в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3; 1/5 частка - частка позивача в спільній сумісній власності на квартиру.

Тому задоволення позову не суперечить вимогам закону, не порушує прав та інтересів третіх осіб.

Також суд вважає за необхідне роз'яснити учасникам справи положення ч.ч.4,5 ст. 268 ЦПК України, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст.ст., 259, 263-265 ЦПК, Суд-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно- задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частку квартири АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду через Вінницький районний суд.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти дні з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: