Справа № 128/3373/18
РІШЕННЯ

Іменем України

07.02.2019 року місто Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

судді Ганкіної І.А.,

за участі секретаря Жигарової Д.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області про встановлення факту, що має юридичне значення та про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з вищевказаним позовом, який обгрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року в АДРЕСА_1 помер її син ОСОБА_2. Після його смерті відкрилася спадщина, в тому числі на будинковолодіння АДРЕСА_1, що належало померлому згідно свідоцтва НОМЕР_6 про право власності, виданого 06 травня 2008 року виконавчим комітетом Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області на підставі рішення виконавчого комітету Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області від 28 лютого 2008 року за № 83. Однак, оригінал даного правовстановлюючого документа було втрачено.

Позивач зазначає, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року її сина ОСОБА_2 спадкоємцями першої черги за законом були: його дружина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, син ОСОБА_4 та вона, як мати.

Спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_2 фактично прийняли його дружина ОСОБА_3 та син ОСОБА_4, оскільки проживали та були зареєстровані з ним за однією адресою.

ІНФОРМАЦІЯ_4 року в АДРЕСА_1 помер її онук ОСОБА_4. Після його смерті відкрилася спадщина на майно, яке він фактично успадкував після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року свого батька ОСОБА_2, але за життя не оформив своїх спадкових прав, а саме на 1/2 частину будинковолодіння АДРЕСА_1.

Спадкоємицею першої черги за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_4 була його мати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_4 фактично прийняла його мати - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, так як на момент смерті спадкодавця постійно проживала та була зареєстрована з ним за однією адресою.

ІНФОРМАЦІЯ_5 року в АДРЕСА_1 померла її невістка ОСОБА_3. Після її смерті відкрилася спадщина на майно, яке вона фактично успадкувала після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року свого чоловіка ОСОБА_2 та після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 року свого сина ОСОБА_4, але за життя не оформила своїх спадкових прав, а саме на будинковолодіння АДРЕСА_1.

На момент смерті ОСОБА_3 була одинокою і не мала дітей та чоловіка, батьків, так як всі вони померли.

Позивач вказує, що фактично єдиною спадкоємицею четвертої черги за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 року невістки ОСОБА_3 залишилася вона, оскільки ще після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року свого сина ОСОБА_2 вони стали проживати разом з ОСОБА_3 однією сім'єю. В їхній сім'ї трапилося велике горе, оскільки померли і її син ОСОБА_2, і її онук ОСОБА_4. З 2009 року вони постійно проживали разом з невісткою ОСОБА_3, в усьому допомагали одна одній.

Інших спадкоємців першої, другої, третьої черги після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 року невістки ОСОБА_3 немає.

Також ОСОБА_1 зазначає, що з метою оформлення своїх спадкових прав в досудовому порядку вона зверталась до Вінницької районної державної нотаріальної контори, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом їй було відмовлено.

За вказаних обставин позивач просить суд ухвалити рішення, яким: 1. Встановити факт, що вона постійно з 2009 року і до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_3, проживала з нею однією сім'єю.2. Визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_3, яка фактично прийняла спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року чоловіка ОСОБА_2 та після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 року сина ОСОБА_4, але за життя не оформила своїх спадкових прав, на:житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1, який згідно до відомостей викладених у технічному паспорті, виготовленому ФОП ОСОБА_5 від 14.09.2018 року складається з: житлового будинку під літерою «А»; прибудови під літерою «а»; ґанку під літерою «а1»; сараю під літерою «Б»; убиральні під літерою «В»; огорожі № 1-2, що належав ОСОБА_2.

В підготовче засідання учасники справи не з'явились, однак попередньо подали до суду письмові заяви про розгляд справи без їхньої участі, при цьому представник позивача згідно ордеру ОСОБА_6 в поданій заяві зазначила, що позовні вимоги підтримує та просить задовольнити, судові витрати просить залишити за позивачем, а представник відповідача - селищний голова Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області в поданій заяві зазначив, що при вирішенні справи покладається на розсуд суду.

Частиною 3 статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За вказаних обставин суд вважає можливим провести підготовче засідання за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,4,7 та 11 Конвенції» і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов'язків... має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року в АДРЕСА_1 помер ОСОБА_2, що підтверджується ксерокопією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 17.10.2009 року (а.с. 9).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, в тому числі на будинковолодіння АДРЕСА_1, що належало померлому згідно свідоцтва НОМЕР_6 про право власності, видано 06 травня 2008 року виконавчим комітетом Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області на підставі рішення виконавчого комітету Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області від 28 лютого 2008 року за № 83, що підтверджується його ксерокопією (а.с. 16). Однак, оригінал даного правовстановлюючого документа було втрачено, що підтверджується оголошенням в газеті «Вінниччина» від 12 вересня 2018 року за № 70 (23311) (а.с. 17).

Згідно відомостей в технічному паспорті, виготовленому ФОП ОСОБА_5 від 14.09.2018 року, житловий будинок АДРЕСА_1 складається з: житлового будинку під літерою «А»; прибудови під літерою «а»; ґанку під літерою «а1»; сараю під літерою «Б»; убиральні під літерою «В»; огорожі № 1-2, що підтверджується ксерокопією технічного паспорта (а.с. 18-20).

Відповідно до вимог статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1217 ЦК України передбачає, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_2 спадкоємцями першої черги за законом були: його дружина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, син ОСОБА_4 та його мати, позивач по справі ОСОБА_1, що підтверджується ксерокопією свідоцтва про укладення шлюбу між гр. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 серії НОМЕР_2 від 10.01.1986 року (а.с. 12); ксерокопією свідоцтва про народження ОСОБА_4 серії НОМЕР_3 від 30.01.1988 року (а.с. 11) та копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 СК України, а саме про реєстрацію народження ІНФОРМАЦІЯ_6 року ОСОБА_2 (а.с. 13).

Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_2 фактично прийняли дружина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та син ОСОБА_4, так як на момент смерті спадкодавця постійно проживали та були зареєстровані з ним за однією адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується довідкою № 1577, виданою виконавчим комітетом Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області від 17.09.2018 року (а.с. 25); довідками про реєстрацію місця проживання ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_2 (а.с. 26, 27, 28).

Таким чином, права спадкоємців після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_2: дружини ОСОБА_3 та сина ОСОБА_4 є рівними і вони мали успадкувати кожний по 1/2 частці зі спадкового майна.

Однак, спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_2 не заведена, що підтверджується листом Вінницької районної державної нотаріальної контори № 11/01-16 від 04.01.2019 року.

ІНФОРМАЦІЯ_4 року в АДРЕСА_1 помер ОСОБА_4, що підтверджується ксерокопією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 від 21.01.2014 року (а.с. 8).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на майно, яке він фактично успадкував після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року свого батька ОСОБА_2, але за життя не оформив своїх спадкових прав, а саме на 1/2 частину будинковолодіння АДРЕСА_1.

Спадкоємицею першої черги за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_4 була його мати - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується ксерокопією вищевказаного свідоцтва про народження ОСОБА_4.

Спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_4 фактично прийняла його мати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, так як на момент смерті спадкодавця постійно проживала та була зареєстрована з ним за однією адресою: АДРЕСА_1. Проте, за життя ОСОБА_3 не оформила своїх спадкових прав після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 року свого сина ОСОБА_4 та спадкова справа після його смерті не заводилась, що підтверджується листом Вінницької районної державної нотаріальної контори № 11/01-16 від 04.01.2019 року.

ІНФОРМАЦІЯ_5 року в АДРЕСА_1 померла ОСОБА_3, що підтверджується ксерокопією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_5 від 06.02.2018 року (а.с. 7).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на майно, яке вона фактично успадкувала після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року свого чоловіка ОСОБА_2 та після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 року свого сина ОСОБА_4, але за життя не оформила своїх спадкових прав, а саме на будинковолодіння АДРЕСА_1.

Статтею 1264 ЦК України визначено, що у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

Фактично, єдиною спадкоємицею четвертої черги за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 року невістки ОСОБА_3 залишилася ОСОБА_1, так як фактично ще після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року свого сина ОСОБА_2, вони стали проживати разом з ОСОБА_3 однією сім'єю, вели спільне господарство, що підтверджується актом, затвердженим Стрижавською селищною радою Вінницького району Вінницької області від 17 вересня 2018 року (а.с. 22) та довідкою № 1576, виданою виконавчим комітетом Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області від 17.09.2018 року (а.с. 24).

Інших спадкоємців першої, другої, третьої черги та спадкоємців за заповітом - немає, що підтверджується копією спадкової справи № 335/2018, заведеної Вінницькою районною державною нотаріальною конторою до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_3

Однак, оформити свої спадкові права в нотаріальному порядку позивач не має можливості у зв'язку з втратою правовстановлюючого документу на спадковий будинок та відсутністю рішення суду про те, що вона та спадкодавець ОСОБА_3 проживали однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини, що підтверджується постановою державного нотаріуса Вінницької районної державної нотаріальної контори Каблучко Ю.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 2132/02-31 від 17.10.2018 року (а.с. 29).

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Судом є встановленим, що факт, який просить встановити позивач, має для неї юридичне зазначення, оскільки від встановлення даного факту залежить виникнення її спадкових справ після смерті своєї невістки ОСОБА_3, тому вказана вимога підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 23 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Оскільки судом є встановленим, що позивач не в змозі отримати у нотаріуса свідоцтво про право на спадщину за законом на спадковий будинок, який при житті належав її невістці ОСОБА_3, яка фактично прийняла спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року свого чоловіка ОСОБА_2 (сина позивача) та після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 року свого сина ОСОБА_4 (онука позивача), але за життя не оформила своїх спадкових прав, іншого способу захисту своїх спадкових прав, окрім судового, у неї немає, суд вважає, що позовна вимога про визнання права власності в порядку спадкування також підлягає до задоволення.

За клопотанням представника позивача, суд вважає необхідним судові витрати залишити за позивачем.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 12, 18, 19, 76-82, 89, 95, 133, 141, 200, 211, 223, 245, 247, 259, 263-265, 268, 315, 354, п. 15.5 розділу XIII Прикінцевих положень ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, постійно з 2009 року і до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_3, проживала з нею однією сім'єю.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, право власності в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_3, яка фактично прийняла спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року свого чоловіка ОСОБА_2 та після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 року свого сина ОСОБА_4, але за життя не оформила своїх спадкових прав, на:

житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1, який згідно до відомостей, викладених у технічному паспорті, виготовленому ФОП ОСОБА_5 від 14.09.2018 року, складається з: житлового будинку під літерою «А»; прибудови під літерою «а»; ґанку під літерою «а1»; сараю під літерою «Б»; убиральні під літерою «В»; огорожі № 1-2, що належав ОСОБА_2.

Судові витрати по справі - залишити за позивачем.

Рішення може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду через Вінницький районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ І.А. Ганкіна