Справа № 754/8595/18
У Х В А Л А

Іменем України

01 квітня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Панченко О.М.

за участю секретаря судового засідання - Ковтуненка В.В.

з участю позивачів - ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3

представника позивачів - адвоката Подольского В.О.

відповідача - ОСОБА_5

представника відповідача - адвоката Голубничого О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника відповідача ОСОБА_5 про призначення психологічної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_5, третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з дітьми, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Деснянського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_5, третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з дітьми.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_5 адвокат Голубничий О.І. заявив клопотання про призначення психологічної експертизи, проведення якої доручити експертам Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, з визначеним переліком питань, які викладено у письмовому клопотанні, мотивуючи тим, що предметом позовних вимог є участь батька, бабусі та дідуся у спілкуванні з дітьми та їх вихованні. Однак, для справедливого та об'єктивного розгляду справи важливим є встановлення психологічного портрету бабусі та дідуся, їх впливу на дітей, відсутності психологічного зв»язку між дітьми - ОСОБА_7 та ОСОБА_8 та їх бабусею та дідусем, який був втрачений через негативне ставлення останніх до дітей, зокрема, внаслідок їх фізичного та психологічного тиску на дітей. Крім того, звернув увагу суду на те, що психологічна експертиза була також призначена ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 18.03.2019 року у справі за позовними вимогами ОСОБА_5 до ОСОБА_1 про встановлення місця проживання дітей та стягнення аліментів та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про встановлення місця проживання дітей з батьком. Проте, на вирішення експерту було поставлено питання щодо встановлення психологічного портрету батька та мами, а також впливу останніх на дітей, при цьому, вказаною ухвалою не було поставлено на вирішення експерту питання щодо встановлення психологічного портрету бабусі та дідуся у вказаній справі, не зважаючи на клопотання представника ОСОБА_5

Відповідач в судовому засіданні підтримала клопотання свого представника, просила суд про його задоволення.

Позивачі у справі в судовому засіданні категоричного заперечували проти призначення судом такої експертизи, вважають, що в цьому немає жодної потреби.

Представник позивачів у справі в судовому засіданні також заперечував проти призначення по справі психологічної експертизи, вважає, що подання такого клопотання є лише затягуванням розгляду справи.

Представник третьої особи в судове засідання не з»явився.

Суд, вислухавши клопотання представника відповідача, думку позивачів та їх представників, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень частини першої статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу за сукупності таких умов:

1) для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами(стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Статтею ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як серед іншого, висновками експертів.

Згідно з п.4 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Як роз'яснено у п.п.п.1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернути увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з'ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Так, судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства. ( ст.1 Закону України «Про судову експертизу»).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об»єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви у поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. Основним завданням психологічної експертизи є визначення у під експертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Згідно із вимогами статті 12 Конвенції про права дитини, держави-учасниці забезпечують дитині, здатній сформулювати власні погляди, право вільно висловлювати ці погляди з усіх питань, що торкаються дитини, причому поглядам дитини приділяється належна увага згідно з її віком і зрілістю. 3 цією метою дитині, зокрема, надається можливість бути заслуханою в ході будь-якого судового чи адміністративного розгляду, що торкається дитини, безпосередньо або через представника чи відповідний орган у порядку, передбаченому процесуальними нормами національного законодавства.

З матеріалів справи вбачається, що між сторонами існує спір з приводу участі батька, бабусі та дідуся у спілкуванні з дітьми та їх вихованні.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про доцільність призначення експертизи у даній справі, так як для з'ясування обставин справи необхідні знання у галузі психології.

Виходячи із предмету спору, а також з того, що позивачами пред'явлено позов не тільки про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми, а також і про визначення способів їх участі у вихованні та спілкуванні з ними, суд вважає, що на виконання вимог ст.12 ЦПК України необхідно призначити психологічну експертизу.

Відповідно до ч.ч.3, 4 ст.103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

При призначені експертизи, суд бере за основу перелік питань, які поставлені представником відповідача перед експертом у письмовому клопотанні, яке залучено до матеріалів справи.

Вирішуючи питання про призначення судово-психологічної експертизи, з урахуванням положень ст.9 Закону України «Про судову експертизу», суд доручає проведення даного виду експертизи експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 5 частини 1 ст. 252 ЦПК України на час призначення експертизи.

З урахуванням наведених норм, провадження у справі на час проведення експертизи слід зупинити.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 103, 105, 252, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_5 про призначення психологічної експертизи - задовольнити.

Призначити у цивільній справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_5, третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з дітьми, - психологічну експертизу.

На розгляд експерта поставити наступні питання:

- Встановити психологічні портрети ОСОБА_2 та ОСОБА_3, як бабусі та дідуся малолітніх дітей - ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2 як зі слів дітей, так і при особистому спілкуванні експерта з бабусею та дідусем;

- Яким чином індивідуально-психологічні особливості бабусі та дідуся, їх установок, стилю виховання, інші психологічні чинники вплинуть на психологічний стан та розвиток дітей?

- Чи спроможні малолітні діти ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2 - з урахуванням їх віку, емоційного стану, індивідуально-психологічних властивостей, рівня розумового розвитку усвідомлювати реальний зміст сімейної ситуації, яка склалася навколо спору батьків, дідуся та бабусі щодо усунення перешкод в спілкуванні з дітьми та встановлення способів участі у вихованні дітей?

- Яким чином сімейна ситуація, індивідуально-психологічні особливості ОСОБА_2 та ОСОБА_3, особливості їх виховної поведінки впливають на емоційний стан, психічний розвиток та відчуття благополуччя дітей - ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2?

Проведення психологічної експертизи доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03057, місто Київ, вулиця Смоленська, 6).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384, 385 Кримінального кодексу України.

Оплату за проведення експертизи покласти на ОСОБА_5, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 (моб.тел. НОМЕР_1).

Роз'яснити сторонам наслідки ухилення від участі в експертизі, передбачені статтею 109 ЦПК України, а саме, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з'ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Надати для проведення експертизи у розпорядження експертів цивільну справу № 754/8595/18 (провадження № 2/754/1879/19).

Провадження у справі зупинити до проведення психологічної експертизи.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: