Справа № 297/2093/18
П О С Т А Н О В А

Іменем України

11 грудня 2019 року м. Ужгород

Колегія суддів Судової палати у цивільних справах Закарпатського апеляційного суду в складі:

головуючого: Собослой Г.Г.,

суддів: Готра Т.Ю., Кондор Р.Ю.,

секретаря: Микуляк Є.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Берегівського районного суду від 27 листопада 2018 року у справі №297/2093/18 (Головуючий: Ільтьо І.І.), -

В С Т А Н О В И Л А:

У вересні 2018 року ОСОБА_2 звернувся в суд із позовом до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та виселення, мотивуючи тим, що на підставі договору купівлі-продажу від 13.09.2017 року позивач є власником будинку АДРЕСА_1 . Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зареєстровані за вищевказаною адресою, однак добровільно знятися з реєстраційного обліку не бажають, на неодноразові прохання позивача виселитися з будинку відмовляються такі виконувати, у зв`язку з чим позивач змушений звернутися до суду для захисту своїх порушених прав та інтересів.

Наявність проживання відповідачів за вищевказаною адресою, створює для позивача незручності, перешкоди у користуванні та розпорядженні своїм житлом, порушує його право власності на нерухоме майно.

Ухвалою Берегівського районного суду від 17 жовтня 2018 року по справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження.

Рішенням Берегівського районного суду від 27 листопада 2018 року позов задоволено.

Визнано ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такими що втратили право користування житловим приміщенням, а саме будинком АДРЕСА_1 і виселено їх із даного будинку.

Не погоджуючись із даним рішенням суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій ставиться питання про скасування рішення суду, як таке, що постановлене з порушенням норм процесуального та матеріального права, оскільки внаслідок хвороби ОСОБА_5 не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, дезадаптований у соціально-побутовому плані і не може самостійно здійснювати потреби своєї життєдіяльності, потребує постійної сторонньої допомоги і контролю, а тому продав спірний будинок позивачу та зробив це не усвідомлено. У даному випадку, виходячи з фактичних обставин справи, спір виник між позивачем та відповідачами (членами сім`ї ОСОБА_5 ), які проживають у спірному будинку і дана справа стосується безпосередньо житлових прав відповідачів.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та її представника ОСОБА_6 , які підтримали доводи, викладені в апеляційній скарзі, ОСОБА_7 та його представника ОСОБА_8 , які просять рішення суду залишити без змін, перевіривши матеріали справи, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню із наступних підстав.

Встановлено, що ОСОБА_7 на підставі укладеного договору купівлі-продажу з ОСОБА_5 від 13.09.2017 року, який посвідчений приватним нотаріусом Берегівського районного нотаріального округу Мирончук О.В. є власником будинку АДРЕСА_1 .

Із листа Берегівського РВ ГУДМС України в Закарпатській області №1746/2112.2-18 від 06.10.2018 року та будинкової книги, вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , значаться на реєстраційному обліку за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно ч.1 ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Частиною 1 статті 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Частиною першою статті 383 ЦК України та статтею 150 ЖК України закріплено положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ними для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд.

Частиною першою статті 156 ЖК України передбачено, що члени сім`ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користується жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.

Аналогічну норму містить також стаття 405 ЦК України.

За положеннями статті 391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Право членів сім`ї власника будинку користуватись цим жилим приміщенням може виникнути та існувати лише за наявності права власності на будинок в особи, членами сім`ї якого вони є, із припиненням права власності особи втрачається й право користування жилим приміщенням у членів його сім`ї.

Власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час.

Згідно зі ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Встановивши, що право користування спірним будинком відповідачів було похідним від прав колишнього власника будинку, із яким відповідачі проживали у спірному будинку та вели спільне господарство, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позову та виселив відповідачів, оскільки право останніх припинилось зі зміною власника.

Доводи апеляційної скарги, судова колегія до уваги не приймає, так як вони не ґрунтуються на вимогах закону та фактичних обставинах справи і не спростовують висновки суду першої інстанції, оскільки договір купівлі-продажу не скасований, і є чинним, і власник будинку ОСОБА_5 на свій розсуд розпорядився своєю власністю.

Рішення суду є законним та обґрунтованим і підстав для його зміни чи скасування немає.

Керуючись ст.ст.374, 375, 381-384 ЦПК України, судова колегія, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Берегівського районного суду від 27 листопада 2018 року залишити без змін.

Постанова набираєзаконної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 20 грудня 2019 року.

Головуючий (підпис)

Судді: (підписи)

Згідно з оригіналом:

Суддя Закарпатського

апеляційного суду Г.Г. Собослой