Провадження № 2/761/6372/2019
У Х В А Л А

15 липня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Рибак М.А., вивчивши матеріали позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю "ОТП Факторинг Україна" до ОСОБА_1 , яка також діє в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації про звернення стягнення на іпотечне майно та виселення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з даним позовом.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно змісту позовних вимог вбачається, що позивачем визначено ціну позову у розмірі 1 008242,28 грн., та позивач просить суд звернути стягнення на підставі договору іпотеки від 16.02.2007 року на нерухоме майно - двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 шляхом проведення прилюдних торгів в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором, а також виселити з незаконно займаної квартири ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Таким чином, позивачем заявлено вимогу майнового характеру та вимогу немайнового характеру.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

З долучених до матеріалів позову документів вбачається, що на підтвердження сплати судового збору за зверенння до суду з даним позовом позивачем долучено квитанцію на суму 1921,00 грн., при цьому зазначено, що судовий збір сплачено як за вимогу немайнового характеру з огляду на приписи абз.2 п. 6 Постанови пленуму ВССУ №5 від 30.03.2012 року "Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин".

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовної заяви майнового характеру, яка подана до суду юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та за подання позовної заяви немайнового характеру юридичною особою, справляється судовий збір в розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, враховуючи ціну позову позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 15123,63 грн. за вимогу майнового характеру щодо звернення стягнення на іпотечне майно та надати до суду квитанцію на підтвердження його сплати, а також 1921,00 грн. за вимогу немайнового характеру щодо виселення відповідачів.

При цьому, суд звертає увагу на те, що позивач має сплатити судовий збір за звернення до суду з даним позовом з вимогою про звернення стягнення на іпотечне майно як за вимогу майнового характеру з огляду на наступне.

Велика Палата Верховного Суду при розгляді справи № 907/9/17 зробила правовий висновок щодо сплати судового збору за подання позовної заяви про звернення стягнення на майно.У постанові від 26 лютого 2019 року зазначено, що наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України "Про судовий збір", виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов. Велика Палата відступила від висновків Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладених в постанові від 23 січня 2018 року у справі № 2-340/461/16-ц про те, що за подачу позову про звернення стягнення на предмет іпотеки судовий збір має сплачуватись як за вимогу немайнового характеру.

У відповідності з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259, 260 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "ОТП Факторинг Україна" до ОСОБА_1 , яка також діє в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації про звернення стягнення на іпотечне майно та виселення - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном 10 (десять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ М.А. РИБАК