Провадження № 2/761/1173/2019
У Х В А Л А

Іменем України

01 лютого 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Притула Н.Г., розглянувши позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації АТ «Родовід Банк» Шевченко Андрія Миколайовича до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду м.Києва надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації АТ «Родовід Банк» Шевченко Андрія Миколайовича до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Разом із позовною заявою від банку надійшла заява про звільнення від сплати судового збору у справі.

Ухвалою Шевченківського районного суду від 28.09.2017 року у задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації АТ «Родовід Банк» Шевченко Андрія Миколайовича про звільнення від сплати судового збору по справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації АТ «Родовід Банк» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором відмовлено.

У зв'язку із зазначеним, ухвалою суду від 28.09.2017 року позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації АТ «Родовід Банк» Шевченко Андрія Миколайовича залишено без руху, з наданням позивачу строку для усунення недоліків заяви, надавши позивачу можливість сплатити судовий збір відповідно до розмірів, передбачених Законом України «Про судовий збір».

На адресу позивача направлено ухвалу про відмову в звільненні від сплати судового збору для відома та ухвалу про залишення позовної заяви без руху для виконання. Як вбачається з матеріалів справи, ухвала про усунення недоліків отримана уповноваженою особою позивача за довіреністю 13 листопада 2017 року.

17 листопада 2017 року на адресу Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання представника позивача в якому він просив продовжити процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви на 30 днів.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 06.12.2017 року в зв'язку з не усуненням недоліків було повернуто позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації АТ «Родовід Банк» Шевченко Андрія Миколайовича до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Постановою Апеляційного суду м. Києва від 15.03.2018 року ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 06.12.2017 року скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Разом з тим, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 30.03.2018 року зазначений позов було залишено без руху, з тих підстав, що оскільки судом було повернуто позовну заяву з додатками, особі, що її подавала, матеріали даної справи не містили відповідного оригіналу позовної заяву з додатками до неї, підписану позивачем, а також її копії з копіями, доданими до неї документами, для направлення відповідачам по справі. Окрім цього заявником не сплачено судовий збір за подання вказаного позову, що передбачено Законом України «Про судовий збір».

05.07.2018 року до суду надійшла заява позивача про усунення зазначених недоліків та клопотання щодо відстрочення від сплати судового збору.

Проте ухвалами Шевченківського районного суду м. Києва від 06.08.2018 року було відхилено клопотання сторони позивача про відстрочення від сплати судового збору, а позовну заяву залишено без руху, з наданням заявнику десятиденного строку для усунення відповідних недоліків щодо сплати судового збору, як це встановлено положеннями ЦПК України.

02.10.2018 року представник позивача звернувся до суду із заявою про продовження процесуального строку, встановленого судом для усунення недоліків на 30 днів, при цьому зазначаючи, що відповідну ухвалу Банк отримав 20.09.2018 року.

За результатми розгляду вказаного клопотання, ухвалою суду від 05.10.2018 року було продовжено процесуальний строк, встановлений ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 06.07.2018 року для усунення недоліків позовної заяви на 30 календарних днів з моменту отримання позивачем вказаної ухвали.

Як вбачаєтться дана ухвала неодноразово направлялась позивачу, на вказану у заяві адресу. Відпповідно до матеріалів справи вказану ухвалу суду було отримано уповноваженою особою заявника 26.12.2018 року.

При цьому, 31.01.2019 року до суду надійшла заява предстаника позивача про розстрочення сплати судвого збору за подання даного позову до ухвалення рішення суду. Крім того, у своїй заяві позивач просить відкрити провадженяя у даній справі.

Свою заяву заявник обгрунтовує тим, що він не в змозі на даний момент сплатити суму судового збору у встановленому чинним законодавством розмірі, у зв'язку із його несплатопроможністю та важким фінансовим становищем ПАТ «Родовід Банк». Свою заяву позивач обґрунтовує тим, що відповідно до постанови Правління НБУ № 138 від 13.03.2009 року «Про призначення тимчасової адміністрації у Відкритому акціонерному товаристві «Родовід Банк» із наступними змінами та доповненнями в АТ «Родовід Банк» було введено тимчасову адміністрацію в період з 16.03.2009 року по 15.09.2011 року у зв'язку із істотною загрозою його платоспроможності, внаслідок чого АТ «Родовід Банк» було капіталізоване державою, а тому 99,99 % його статутного капіталу належить державі в особі Міністерства фінансів України. Окрім цього, заявник зазначає, що АТ «Родовід Банк» має велику кількість проблемних кредитів, однак коштів, які передбачені внутрішнім бюджетом банку не вистачає на покриття судових витрат в повному обсязі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За змістом вказаної норми, відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов'язком.

Згідно ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК України (в ред. 2004 року) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, обставина щодо віднесення банку до неплатоспроможних не є належним доказом, який підтверджує скрутне матеріальне становище та не свідчить про відсутність коштів на рахунках позивача.

Посилання заявника на Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентну практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права та має переслідувати законну мету, не може бути прийняти до уваги, оскільки право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. (п. 53 Рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі»). Відповідно до п. 59 зазначеного Рішення, Суд вважав, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов'язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення суду у справі «Ейрі проти Ірландії».

Так, оскільки позивачем не надано жодного належного та допустимого доказу, який би підтверджував його складне матеріальне становище, а Законом України «Про судовий збір» не визначено підстав та випадків для звільнення позивача від сплати судового збору за подання позову, заява позивача про звільнення від сплати судового збору в порядку, регламентованому ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» не підлягає задоволенню.

Водночас, враховуючи, що судом було вжито всі можливі дії щодо виконання позивачем вимог ухвали суду про залишення даного позову без руху, та надано достатньо часу для усунення вказаних недоліків позову, проте позивач, ігноруючи норми діючого законодавства не бажає усувати недоліки, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу, оскільки станом на 01.02.2019 року заявником не усунуто недоліки даного позову.

На підставі викладеного та керуючись ст.185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації АТ «Родовід Банк» Шевченко Андрія Миколайовича про розстрочення сплати судового збору у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації АТ «Родовід Банк» Шевченко Андрія Миколайовича до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором - відмовити.

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації АТ «Родовід Банк» Шевченко Андрія Миколайовича до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором - вважати неподаною та повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали безпосередньо до Київського апеляційного суду.

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд міста Києва

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя: Н.Г.Притула