Постанова

Іменем України

13 червня 2019 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/8849/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Мазурик О.Ф. (суддя-доповідач),

суддів: Кравець В.А., Махлай Л.Д.,

розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва

про повернення позовної заяви

в складі судді Чередніченко Н.П.

від 06 травня 2019 року

по справі №752/4905/19 Голосіївського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про захист честі, гідності та ділової репутації,

В С Т А Н О В И В:

06 березня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 14 березня 2019 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 06 травня 2019 року заяву визнано неподаною та повернуто заявнику у зв`язку з не усуненням недоліків, зазначених в ухвалі суду про залишення заяви без руху.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою.

Як на підставу скасування ухвали вказував на те, що судом неправильно вказано на такий недолік позовної заяви як відсутність підпису позивача, оскільки позовна заява подавалася через систему «Електронний суд» та відповідно підписана електронним цифровим підписом.

Судом безпідставно зазначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не функціонує, оскільки 22.12.2018 Державною судовою адміністрацією України видано наказ «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах», згідно якого запроваджено тестовий режим експлуатації підсистеми «Електронний суд».

Судом не враховано, що в позовній заяві повністю вказано обов`язкові анкетні дані відповідача, а також те, що заходи досудового врегулювання спору не проводилися та заходи забезпечення доказів до подання позовної заяви не здійснювалися, а отже згідно з п. 6, п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України вказувати їх у позовній заяві не потрібно.

Судом також не враховано, що оскільки позовна заява подана в електронній формі, то копії письмових доказів не долучалися.

Судом не взято до уваги, що до позовної заяви долучено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

За вказаних обставин просив скасувати ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 06.05.2019 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідач своїм правом подати відзив на апеляційну скаргу не скористався.

За приписами ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду про повернення позовної заяви розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що в березні 2019 року ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 14.03.2019 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом десяти днів. Згідно ухвали суду позивачу необхідно було подати позовну заяву з додатками до неї у паперовій формі, яка відповідатиме вимогам ст. 175-177 ЦПК України, а також надати докази на підтвердження сплати судового збору. Зокрема в поданій позовній заяві в паперовій формі позивач повинен був зазначити: повно анкетні дані відповідача, а не тільки прізвище та ім`я; вказати відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; вказати відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначити дані щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви. Також, необхідно було долучити докази прийняття рішення суддею про звільнення від сплати судового збору при зверненні до суду та відкриття провадження у справі

Крім того, як на підставу для усунення недоліків судом вказано на те, що позовна заява не є належним чином підписаною, оскільки подана до суду з порушенням порядку, визначеного законом на час подання позову.

06 травня 2019 року судом першої інстанції постановлено ухвалу, якою визнано неподаною та повернуто позовну заяву позивачу.

Постановляючи ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не усунуто недоліки у вказаний судом в ухвалі без руху строк.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції та вважає його правильним, враховуючи наступне.

Суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Положеннями ч. 3 ст. 185 ЦПК України визначено, що якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. 175-177 ЦПК України, сплатить уму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме зі зворотного поштового повідомлення копію ухвали без руху ОСОБА_1 отримав 19.04.2019 (а.с. 16).

Матеріали справи не містять доказів, що у визначений судом строк (10 днів з дня отримання ухвали без руху) позивачем усунуто недоліки заяви.

Ураховуючи наведені обставини, колегія суддів вважає, що постановляючи ухвалу про визнання позовної заяви неподаною та повернення її позивачу, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що позивачем не усунуто недоліки у визначений в ухвалі без руху строк.

Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги, що ухвала суду про повернення позовної заяви з підстав неподання позову в паперовій формі є незаконною, оскільки згідно вимог пп. 15.1 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Крім того, як правильно зазначено судом в ухвалі без руху станом на 14.03.2019 Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не функціонує, а тому відсутня можливість зареєструвати офіційні електронні адреси в цій системі та подати процесуальні документи в електронній формі за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису.

Дійсно, рішенням Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 №624/0/15-19 вирішено питання про відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, про що 01.03.2019 в газеті «Голос України» (№42 (7048) від 01.03.2019) опубліковано оголошення про відкликання ДСА України оголошення про початок роботи Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Доводи апеляційної скарги, що судом першої інстанції безпідставно вказано на те, що в позовній заяві неповністю вказані анкетні дані відповідача, не вказано відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору та відомостей про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви, а також не долучено доказів звільнення від сплати судового збору не мають правового значення, а тому не можуть бути підставою для скасування ухвали суду, оскільки підставою повернення позовної заяви є ненадання позивачем позовної заяви у письмовій (паперовій) формі із вказаними в ній додатками, як то передбачено положеннями ч. 1 ст. 176 ЦПК України.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що суд першої інстанції безпідставно посилається на положення Закону України «Про електронний цифровий підпис», який втратив чинність 07.11.2018, не призвело до неправильного вирішення процесуального питання повернення позовної заяви.

За вказаних обставин колегія суддів приходить до висновку, що ухвалу про повернення позовної заяви судом постановлено з дотриманням норм процесуального закону.

Крім того, повернення судом позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду першої інстанції із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про залишення ухвали суду без змін, а скарги без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 369, 374, 375, 383, 384, 389 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 06 травня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Повний текст постанови складено 13 червня 2019 року.

Головуючий О.Ф. Мазурик

Судді В.А. Кравець

Л.Д. Махлай