Ухвала

28 березня 2019 року

м. Київ

справа № 755/9440/16-ц

провадження № 61-2169св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Мартєва С. Ю. (суддя-доповідач), Лесько А. О., Штелик С. П.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 14 вересня 2016 року у складі судді Чех Н. А. та постанову Київського апеляційного суду від 19 грудня 2018 року у складі колегії суддів: Олійника В. І., Кулішенка Ю. М., Таргоній Д. О.,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2016 року ОСОБА_6 звернувся до суду з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 14 вересня 2016 року позов задоволено частково. Визначено ОСОБА_6 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після померлого приблизно ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7, тривалістю у два місяці з дня набрання законної сили рішенням суду.

Постановою Київського апеляційного суду від 19 грудня 2018 року рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 14 вересня 2016 року залишено без змін.

21 січня 2019 року ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 надіслала до Верховного Суду засобами поштового зв'язку касаційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 14 вересня 2016 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 грудня 2018 року, ухвалити нове рішення про відмову у позові, крім того, заявила клопотання про зупинення дії рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 14 вересня 2016 року до закінчення касаційного провадження.

Ухвалою Верховного Суду від 04 лютого 2019 року відкрито касаційне провадження, витребувано справу з Дніпровського районного суду м. Києва, відмовлено у задоволенні клопотання про зупинення дії рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 14 вересня 2016 року.

У березні 2019 року ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 надіслала до Верховного Суду засобами поштового зв'язку повторно клопотання про зупинення дії рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 14 вересня 2016 року до закінчення касаційного провадження з іншим обґрунтуванням необхідності зупинення його дії.

Клопотання мотивоване тим, що у квітні 2018 року ОСОБА_6 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_5 про визнання права власності в порядку спадкування за законом на належну останньому квартиру та витребування квартири (справа № 755/5411/18), зазначає, що у разі незупинення дії ухваленого у цій справі судового рішення відбудеться зміна власника належної ОСОБА_5 квартири, її витребування у скаржника та порушення його прав.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Частиною першою статті 436 ЦПК України передбачено, що суд касаційної інстанції за заявою учасника або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Оскільки наведені у повторному клопотанні ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 доводи дають підстави для висновку про необхідність зупинення дії рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 14 вересня 2016 року, клопотання слід задовольнити.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд касаційної інстанції вважає, що справу необхідно призначити до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Необхідності виклику учасників справи для надання пояснень у справі не вбачається.

Частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

З огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії та складності справи, справа підлягає розгляду в складі п'яти суддів.

Керуючись статтею 401, частиною першою статті 402, 436 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про зупинення дії судового рішення задовольнити.

Зупинити дію рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 14 вересня 2016 року до закінчення касаційного провадження.

Справу за позовом ОСОБА_6 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, призначити до судового розгляду.

Справу розглянути в порядку спрощеного позовного провадження в складі п'яти суддів за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ю. Мартєв А. О. Лесько С. П. Штелик