ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3047/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" квітня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Пасько І.В., розглянувши в порядку загального позовного провадження в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у вихованні та спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні дитини,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2017 р. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , позивачі) звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (далі по тексту - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , відповідачі) про усунення перешкод у вихованні та спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні дитини.

Позов обґрунтований тим, що позивачі є бабою та дідом малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а його батьки - відповідачі по справі, чинять позивачам перешкоди у спілкуванні з онуком.

Справа розглядається в порядку загального позовного провадження та знаходиться на стадії підготовчого засідання.

За результатами вивчення матеріалів справи та заслуховування думки позивача суд встановив підстави для залишення позову без розгляду.

Так, відповідно до положень статті 19 Сімейного кодексу України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Незважаючи на тривалий строк перебування справи в провадженні суду, в матеріалах справи відсутній письмовий висновок органу опіки та піклування щодо розв`язання спору.

Служба у справах дітей Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації повідомила, що станом на теперішній час дитина не є мешканцем Дарницького району м. Києва, місце її проживання не відоме, що підтверджено неодноразовими викликами матері до служби з адреси останнього зазначеного в позовній заяві місця її проживання: АДРЕСА_1 , та повернення поштової кореспонденції (листів) з відміткою «адресат не проживає».

Протокольною ухвалою від 28.01.2019 суд зобов`язав позивачів звернутися до органу опіки та піклування за останнім відомим місцем проживання дитини з метою з`ясування місцезнаходження дитини та вирішення питання про залучення відповідного органу опіки та піклування до участі у справі.

В судовому засіданні з`ясувалося, що вимоги ухвали суду позивачі не виконали.

Відтак, впродовж півтора років перебування справи в суді не було отримано, передбачений законом, письмовий висновок органу опіки та піклування щодо розв`язання спору.

За загальним правилом, встановленим статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до положень статті 76 цього Кодексу доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно статті 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Аналізуючи наведені норми процесуального закону в сукупності з положеннями статті 19 Сімейного кодексу України суд дійшов висновку, що у справі даної категорії висновок органу опіки та піклуванняє обов`язковим письмовим доказом, відсутність якого позбавляє суд можливості прийняти законне та обґрунтоване рішення.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 ЦПК України).

Зміст та форма цивільного судочинства повинні відповідати загальним засадам цивільного судочинства, серед яких є такі засади як розумність строків та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до положень пункту 9 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору.

Отже, зважаючи на встановлені обставини та вищенаведені положення матеріального та процесуального закону, позов підлягають залишенню без розгляду.

Керуючись пунктом 9 частини 1 статті 257 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної в м.Києві державної адміністрації про усунення перешкод у вихованні та спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні дитинизалишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: