Постанова

Іменем України

20 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 756/10700/17

провадження № 61-20379св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати

Касаційного цивільного суду:

Шиповича В. В. (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Хопти С. Ф.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору,- ОСОБА_4 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 06 червня 2019 року, постановлену у складі судді Майбоженко А. М., та постанову Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2019 року, прийняту колегією у складі суддів: Матвієнко Ю. О., Іванової І. В., Мельника Я. С.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та заяви про відвід судді

У серпні 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння та просила визнати недійсним договір від 05 листопада 1999 року купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 та витребувати із незаконного володіння ОСОБА_3 вказану квартиру на її користь.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 31 січня 2019 року ОСОБА_4 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору.

05 червня 2019 року ОСОБА_4 подала заяву про відвід судді

Майбоженко А. М. від участі в даній справі.

Обґрунтовуючи заяви про відвід судді, Бесєдіна І. О. стверджувала про перешкоджання їй головуючим суддею в доступі до правосуддя, яке виразилось в тому, що суддя закінчила проведення підготовчого засідання в справі 10 квітня 2019 року, незважаючи на наявність клопотання

ОСОБА_4 про його відкладення. Крім того, вважала, що суддею було неправомірно відмовлено в долученні до матеріалів справи пояснень третьої особи від 26 лютого 2019 року. Складу суду під головуванням судді Майбоженко А. М. вона не довіряє, оскільки має сумніви в неупередженості та об`єктивності судді. Крім того, заявник просила відвести від участі у справі секретаря судових засідань, яким їй не було направлено копію позовної заяви з додатками.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Оболонського районного суду від 06 червня 2019 року заяву ОСОБА_4 про відвід судді Майбоженко А. М. залишено без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що ОСОБА_4 подала заяву про відвід з порушенням строку, визначеного частиною третьою статті 39

ЦПК України для подання такої заяви.

Врахувавши, що заява про відвід подана після закінчення процесуального строку, встановленого законом, суд першої інстанції дійшов висновку про залишення заяви про відвід без розгляду.

У задоволенні заяви про відвід секретарю судового засідання відмовлено за безпідставністю.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишено без задоволення, а ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 06 червня 2019 року - без змін.

Залишаючи без змін судове рішення, апеляційний суд зазначив, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що ОСОБА_4 було порушено строк подання заяви про відвід судді, у зв`язку із чим суд правильно залишив заяву про відвід судді без розгляду.

Також апеляційний суд вважав обґрунтованим висновок суду першої інстанції про безпідставність відводу секретарю судового засідання.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у листопаді 2019 року до Верховного Суду,

ОСОБА_4 , посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 06 червня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2019 року і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду в новому складі суду.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Відповідно до статті 388 Цивільного процесуального кодексу України

(далі - ЦПК України) судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду від 25 листопада 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 06 червня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2019 року в частині залишення без розгляду заяви про відвід судді, касаційну скаргу ОСОБА_4 на судові рішення в частині відмови у задоволенні заяви про відвід секретаря судового засідання повернуто особі, яка її подала. Витребувано матеріали цивільної справи з Оболонського районного суду м. Києва.

У грудні 2019 року матеріали справи надійшли до Верховного Суду.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга ОСОБА_4 мотивована тим, що суддя Майбоженко А. М. відмовила їй у відкладенні підготовчого засідання та закрила підготовче провадження, тим самим позбавила її права подати відзив та будь-які клопотання і заяви. Крім того, суддя відмовила у долученні її пояснень до матеріалів справи та повернула їх, що свідчить про упереджене ставлення судді і позбавляє заявника доступу до правосуддя та об`єктивного розгляду даної справи. Вона була відсутня в підготовчому засіданні 10 квітня 2019 року, а обставини, які, на її думку, свідчать про упередженість судді

Майбоженко А. М., стали їй відомі лише 01 червня 2019 року після чого вона і подала заяву про відвід.

Вважала, що суди попередніх інстанцій не врахували, що заяву про відвід судді вона подала в день, коли дізналась про існування обставин, які вказують на упередженість судді (01 червня 2019 року), тому строк, встановлений частиною третьою статті 39 ЦПК України, нею не пропущений.

Доводи осіб, які подали відзив на касаційну скаргу

У відзиві на касаційну скаргу адвокат Циба В. К., діючи як представник відповідача ОСОБА_3 , вважав доводи касаційної скарги ОСОБА_4 обґрунтованими, а касаційну скаргу такою, що підлягає задоволенню.

Іншими учасниками справи у встановлений судом строк відзив на касаційну скаргу не подано

Фактичні обставини справи, встановлені судами

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_4 , про визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння.

05 червня 2019 року ОСОБА_4 подала заяву про відвід судді

Майбоженко А.М. від участі у справі, посилаючись на перешкоджання суддею в доступі до правосуддя, яке виявилось в тому, що суддя закінчила проведення підготовчого судового засідання 10 квітня 2019 року, незважаючи на клопотання про його відкладення, яке було заявлено третьою особою. Крім того, суддею було неправомірно відмовлено в долученні до матеріалів справи пояснень третьої особи від 26 лютого 2019 року. Вказувала, що вона не довіряє складу суду під головуванням судді Майбоженко А. М., оскільки має сумніви в неупередженості та об`єктивності судді.

Мотивувальна частина

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи касаційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частина третя статті 3 ЦПК України передбачає, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до частин першої-другої, п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що основними засадами (принципами) цивільного судочинства є у тому числі диспозитивність і неприпустимість зловживання процесуальними правами.

У справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи (частина перша статті 42 ЦПК України).

До кола основних прав учасників справи належить право подавати заяви та клопотання і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. Спеціальним правом учасника справи є право подати заяву про відвід судді.

Відповідно до частини третьої статті 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно частини четвертої статті 44 ЦПК України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Статтею 126 ЦПК України визначено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Встановивши, що обставини, які ОСОБА_4 вважає підставою для відводу судді, виникли 10 квітня 2019 року, а із заявою про відвід судді вона звернулась 05 червня 2019 року, суд першої інстанції, з яким погодився і апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку про те, що заявником пропущений строк, встановлений частиною третьої статті 39 ЦПК України, для подання заяви про відвід судді, що з урахуванням положень частини другої статті 126 ЦПК України, є підставою для залишення такої заяви без розгляду.

Доводи касаційної скарги про те, що заявник про існування обставин, які, на її думку, є підставою для відводу судді дізналась лише 01 червня 2019 року від ОСОБА_3 , оскільки не була присутня в підготовчому засіданні 10 квітня 2019 року відхилені касаційним судом, виходячи з наступного.

У касаційній скарзі ОСОБА_4 вказує, що підставою для з`явлення нею відводу є відмова у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи, відхилення судом її клопотань та відмова у залученні пояснень.

Матеріалами справи підтверджено, що підготовче засідання 10 квітня

2019 року було проведено за участі адвоката Циби В. К.

При цьому матеріали справи містять документи, які підтверджуються повноваження адвоката Циби В. К., як представника ОСОБА_4 , а саме ордер на надання правової допомоги серії КВ № 377357 від 01 лютого

2018 року (т.2, а.с. 129).

Отже, оскільки адвокат Циба В. К., брав участь у підготовчому засіданні

10 квітня 2019 року, доводи ОСОБА_4 про те, що до 01 червня 2019 року їй не могло бути відомо про результати підготовчого засідання та прийняті в ньому процесуальні рішення є безпідставними.

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Строки подачі заяв про відвід, передбачені частиною третьою статті 39 ЦПК України, спрямовані на те, щоб дисциплінувати учасників справи, унеможливити зловживання процесуальними правами та перешкоджання своєчасному розгляду і вирішенню цивільних прав.

За таких обставин суд касаційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для скасування оскаржуваних судових рішень, оскільки суди попередніх інстанцій, встановивши фактичні обставини справи, які мають значення для її вирішення, ухвалили судові рішення без порушення норм процесуального права, що відповідно до частини третьої статті 401

ЦПК України є підставою для залишення касаційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції та постанови апеляційного суду без змін.

Оскільки касаційна скарга залишена без задоволення, підстав для нового розподілу судових витрат немає.

Керуючись статтями 400, 401, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 06 червня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:В. В. Шипович Є. В. Синельников С. Ф. Хопта