Справа № 686/1095/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.01.2019 м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд в складі:

головуючого - судді Стефанишина С.Л.,

при секретарі судового засідання Ніколайчук А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Хмельницького цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди внаслідок залиття квартири,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом вказавши, що проживає у однокімнатній квартирі, розміщеній на другому поверсі, яка належить їй на праві приватної власності, за адресою: АДРЕСА_1. Вказане підтверджується технічним паспортом.

Власником квартири, яка знаходиться вище є відповідач - ОСОБА_2. Вказане підтверджується повідомленням БТІ № 708024 від 12.01.2018 року.

14 вересня 2017 року сталось затоплення квартири позивача. Внаслідок залиття завдано шкоди кухні, ванній кімнаті, житловій кімнаті та коридору в приміщенні квартири. Причиною залиття стала негерметичність труб водопостачання у ванній кімнаті квартири АДРЕСА_3. Вказані обставини встановлені у акті про наслідки залиття житлового приміщення від 14 вересня 2017 року, складеним комісією ОСББ «СВ-центр». На момент складання акту відповідач був відсутній, у квартирі № 75 були присутні двоє громадян (чоловік та жінка), які з їхніх слів винаймали вказане приміщення.

Відповідно до кошторису витрат АДРЕСА_1, затвердженого ФОП ОСОБА_3 вартість відновлювального ремонту для усунення наслідків залиття квартири, які сталися 14 вересня 2017 року у квартирі позивача становить 17155,52 гривень.

Комісією ОСББ «СВ-центр» було проведено обстеження квартири позивача та квартири відповідача та встановлено, що залиття квартири, стались з вини власника квартири № 75, що розташована поверхом вище.Добровільно відшкодувати вартість ремонту відповідач, відмовляються.

Ухвалою суду 22.01.2018 року відкрито провадження, призначено справу у підготовче засідання за правилами загального позовного провадження.

28.03.2018 року до суду надійшов відзив на позовну заяву у якому відповідач не визнає позовних вимог посилаючись на те, що затоплення квартири відбулось не з його вини.

07.05.2018 року ухвалою суду призначено судово будівельно - технічну експертизу з переліком питань.

04.09.2018 року поновлено провадження по справі на підставі висновку експертизи та справу призначено до судового розгляду.

У судове засідання представник позивача не з'явився проте, подав до суду заяву у якій підтримав позовні вимоги та не заперечує щодо заочного розгляду справи.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином. Причини своєї неявки відповідач суд не повідомив, заяву про відкладення справи або про розгляд справи у його відсутності не надав.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_3.

14 вересня 2017 року сталось затоплення квартири позивача. Внаслідок залиття завдано шкоди кухні, ванній кімнаті, житловій кімнаті та коридору в приміщенні квартири. Причиною залиття стала негерметичність труб водопостачання у ванній кімнаті квартири АДРЕСА_3. Вказані обставини встановлені у акті про наслідки залиття житлового приміщення від 14 вересня 2017 року, складеним комісією ОСББ «СВ-центр».

Вказані обставини підтверджуються даними висновку судової експертизи №64/18 від 20 серпня 2018 року. Вартість ремонтних робіт по усуненню заподіяної шкоди внаслідок затоплення водою квартири №73 становить 28751 грн.

Частиною 1 ст. 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 58 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 64 ЦПК України встановлено, що письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, що її завдала, за наявності вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди.

Представником позивача на думку суду, доведено завдану йому майнову шкоду, протиправність дій відповідача, причинний зв?язок між ними, а представником відповідачів відповідно до вимог ст. ст. 10, 60 ЦПК України це не спростував і не довів відсутність вини.

Вимогами ч.1, 2 ст. 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Беручи до уваги Постанову Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають до задоволення вимоги позивача щодо стягнення моральної шкоди так, як розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психологічних), яких зазнав позивач, характер немайнових втрат (їх тривалості), беручи до уваги тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості.

Суд вважає, що в результаті затоплення квартири позивачам спричинені певні незручності, порушення усталеного ритму життя, що потягло за собою необхідність затрати додаткових зусиль на організацію свого життя тому суд рахує за можливе стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у розмірі 2000 грн.

Зважаючи на викладене, беручи до уваги доведеність вини відповідача у заподіянні шкоди, суд вважає, що позивач має право на відшкодування майнової шкоди з ОСОБА_2 у розмірі 28751 грн., моральну шкоду у розмірі 2000 грн. з кожного.

Стягненню з відповідача пропорційно до задоволених позовних вимог на користь позивача судові витрати у розмірі 3432 грн.та судовий збор (30751х704,80:34751)623,67 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 81, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди внаслідок залиття квартири - задовольнити частково.

Стягнути ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_1) ІНФОРМАЦІЯ_1, що зареєстрований за адресою АДРЕСА_3 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у розмірі 28751 грн., моральну шкоду у розмірі 2000 грн., судові витрати у розмірі 3432 грн.та судовий збор -623,67 грн., всього стягнути 34806,67 (тридцять чотири тисячі вісімсот шість) грн.67 коп.

В решті позовних вимог відмовити.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга в загальному порядку протягом 30 днів з часу складання повного судового рішення через Хмельницький міськрайонний суд до Хмельницького апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 30.01.2018 року.

Суддя С. Стефанишин