Справа №709/1611/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

19 грудня 2019 року смт Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - Чубая В.В.,

за участі секретаря судового засідання - Кіян С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право на користування жилим приміщенням, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (далі - відповідачі) про визнання осіб такими, що втратили право на користування жилим приміщенням.

В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що позивач є власником будинку за адресою: АДРЕСА_1 . У вказаному будинку зареєстровані відповідачі - сини позивача, які з 2014 року в ньому не проживають. Реєстрація відповідачів у будинку перешкоджає позивачу в оформленні належної їй субсидії на житлово-комунальні послуги. У зв`язку з цим, посилаючись на приписи ЦК України та ЖК УРСР, позивач просила визнати відповідачів такими, що втратили право користування житлом.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 11 вересня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У судове засідання сторони не з`явилися. Позивач подала до суду заяву, в якій просила слухати справу без її участі, позов підтримала, просила задовольнити, не заперечувала проти винесення заочного рішення (а.с. 30). Відповідачі у встановлений судом строк відзиву на позовну заяву до суду не подали, жодних заяв чи клопотань не надіслали. Відповідачі викликалися до суду шляхом розміщення оголошення на офіційному вебсайті судової влади України.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Виходячи з викладеного, суд ухвалив проводити заочний розгляд справи.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Судом встановлені наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини.

Позивач є власником будинку з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою:

АДРЕСА_1 , що підтверджується

копією свідоцтва № 3165 про право власності на житловий будинок від 1 березня

1989 року (а.с. 4).

Реєстрація відповідачів за адресою: АДРЕСА_1 підтверджується довідкою Чорнобаївської селищної ради Чорнобаївського району Черкаської області від 2 вересня 2019 року № 3683 (а.с. 5).

Згідно з актом від 2 вересня 2019 року, складеним жителями смт Чорнобай Чорнобаївського району Черкаської області - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , відповідачі зареєстровані, але не проживають у вказаному будинку (а.с. 6).

Факт непроживання відповідачів з 2014 року за адресою: АДРЕСА_1 підтверджується письмовими поясненнями свідків

ОСОБА_6 та ОСОБА_5 від 1 і 2 вересня 2019 року (а.с. 7, 8).

Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном

(ч. 1 ст. 317 ЦК України).

Статтею 383 ЦК України передбачено, що власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.

За ч. 1 ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 163 ЖК УРСР у разі тимчасової відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається займане жиле приміщення у випадках і в межах строків, установлених

ч. 1, п.п. 1 і 5 ч. 3 і ч. 4 ст. 71 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 71 ЖК УРСР встановлено, що при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

Визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням

внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому

порядку (ст. 72 ЖК УРСР).

Згідно з ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право користування житлом у разі його відсутності без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним та власником житла або законом.

Враховуючи те, що відповідачі більше п`яти років не проживають у будинку за вказаною адресою реєстрації, домовленості про користування жилим приміщенням між сторонами у справі не встановлено, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та їх задоволення в цій частині.

Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

В матеріалах справи міститься клопотанням позивача про звільнення від сплати судового збору.

В обгрунтування вказаного клопотання зазначалося, що позивач є пенсіонером, проживає одиноко, отримує замалу пенсію. За таких обставин судовий збір у розмірі

768,40 гривень, який необхідно сплатити позивачу, є для неї великою сумою. У зв`язку з цим, посилаючись на норми цивільного процесуального законодавства, позивач просила звільнити її від сплати судового збору.

З довідки ГУ Пенсійного фонду України від 4 вересня 2019 року № 77764/02-23 вбачається, що позивач перебуває на обліку як пенсіонер і отримує пенсію в розмірі

1640,54 гривень (а.с. 10).

За таких обставин з відповідачів на користь держави в рівних частинах підлягає до стягнення судовий збір у розмірі 768,40 (сімсот шістдесят вісім гривень 40 копійок) гривень.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 141, 259, 263-265, 280 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такими, що втратили право користування жилим приміщенням - будинком, розташованим за адресою:

АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь держави в особі Державної судової адміністрації України (вул. Липська, 18/5, м. Київ, 01601, ) 768,40 (сімсот шістдесят вісім гривень 40 копійок) гривень судового збору у рівних частинах по 384,20 (триста вісімдесят чотири гривні 20 копійок) гривень з кожного.

Платіжні реквізити для сплати судового збору: стягувач - Державна судова адміністрація України; отримувач коштів - ГУК у м. Києві /м. Київ/ 22030106; код ЄДРПОУ - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача UA6026001; код класифікації доходів бюджету - 22030106.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через відповідний суд.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя В.В. Чубай