Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" грудня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Чех Н.А.,

за участю секретаря судового засідання - Кузьменко А.М.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням,

установив:

Позивач звернулась до суду з позовною заявою про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням посилаючись на те, що їй на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 07.06.2006 року належить 1/10 частина жилого будинку АДРЕСА_1 . Відповідач є її донькою, яка зареєстрована за спірною адресою, але тривалий час не проживає у житловому приміщенні, не сплачує комунальні послуги, участі в утриманні не приймає, її особисті речі відсутні. Донька проживає в іншому місті, однак її адреса їй невідома, контакти відсутні.

В судовому засіданні позивач та її представник обставини викладені у позовній заяві, позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити. У зв`язку з неявками відповідача у судове засідання не заперечували щодо розгляду справи в порядку заочного розгляду справи. Позивач додатково зазначила, що з 2017 року донька не проживає, і не приїздила. Замки не міняли, ключі у відповідача від помешкання не забирали.

Відповідач до суду не з`явилась, про день, час та місце слухання справи сповіщалась згідно норм процесуального законодавства, заяв про розгляд справи за її відсутності, відзив на позов, до суду не подавала. Враховуючи відсутність в судовому засіданні відповідача, відсутність заяв про розгляд справи у її відсутності, чи відкладення розгляду справи з поважних причин, відзиву на позов, суд вважає за можливе прийняти рішення по суті спору без присутності відповідача, по доказам наданим до матеріалів справи.

Вислухавши пояснення позивача та її представника, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Згідно ухвали суду від 19.07.2019 року у даній справі відкрито провадження, справа призначена до підготовчого засідання.

Ухвалою від 18.11.2019 року підготовче провадження закрито, справа призначена до судового розгляду.

По даній справі відповідач неодноразово викликалась до суду за повідомленою позивачем адресою, однак жодного разу до суду не з`явилась.

В суді встановлено, що ОСОБА_1 є власником 1/10 частини будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується Свідоцтвом про право на спадщину за законом від 07.06.2006 року.

Встановлено, що ОСОБА_3 є донькою ОСОБА_1 .

З Акту, затвердженого ЖЕД-404 від 05.06.2019 року, убачається, що ОСОБА_3 не проживає у спірному будинку з 2017 року по сьогодення.

Відповідно до ч. 2 ст. 386 Цивільного кодексу України, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ст. 391 Цивільного кодексу України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно статті 41 Конституції України та статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої приєдналась Україна 17.07.1997 року відповідно до Закону № 475/97-ВР від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого Протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

По даній справі установлено, що відповідач в спірному будинку не проживає без поважних причин більше року.

Відсутні будь-які дані щодо не проживання відповідача у спірному будинку з поважних причин чи щодо чинення перешкод у її проживанні. Будь-яких доказів на спростування доводів позивача, відповідача до суду не надала.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Відповідач до суду не з`явилась, та не скористалась своїм процесуальним правом висловити свої заперечення на позов та надати докази.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, 319, 321, 386, 391, 405 ЦК України, ст.ст. 2, 4, 12, 13, 15, 76-78, 81, 137, 258, 259, 264, 265, 273, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України, суд,

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .

Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Дата складання повного судового рішення - 23.12.2019 року.

Суддя: