ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

20 березня 2019 року

м. Харків

справа № 638/18641/17

провадження № 22-ц/818/591/19

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого - Пилипчук Н.П.,

суддів - Кругової С.С., Колтунової А.І.,

за участю секретаря - Плахотнікової І.О.

учасники справи:

позивач: Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради, в особі Романенко Т.М.

відповідач: ОСОБА_2

представник відповідача: ОСОБА_3

третя особа: Харківська міська рада, в особі Замніус М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові цивільну справу за позовом Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до ОСОБА_2, третя особа - Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова,

з апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 20 вересня 2018 року, ухвалене суддею Шишкіним О.В., в залі суду в м. Харків,

В С Т А Н О В И В :

В грудні 2017 року Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради, звернувся до суду із позовною заявою.

В обґрунтування заявлених вимог позивачем вказано про те, що відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої Інспекцією ДАБК Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 06.03.2017 № ХК 51, ОСОБА_2 є замовником реконструкції квартири № 180 під нежитлові приміщення магазину непродовольчих товарів з улаштуванням окремого входу по АДРЕСА_1. Разом із тим, відповідач не виконала вимоги ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" і не звернулась до органу місцевого самоврядування та не уклала договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова.

Відповідно до п. 1.2 Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (зі змінами рішення від 22.05.2013 № 319), затвердженого Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 № 804 пайова участь у розвитку інфраструктури м. Харкова є обов'язковою для всіх замовників (фізичних осіб - підприємців, фізичних та юридичних осіб), які мають намір здійснити нове будівництво, реконструкцію, розширення, капітальний ремонт, технічне переоснащення та реставрацію об'єкта містобудування на території м. Харкова, незалежно від форми власності замовника, розташування та функціонального призначення об'єкта будівництва. За названим Порядком, пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення та розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Харкова у розмірах 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд і 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків

Оскільки звернення від відповідача до позивача або Харківської міської ради щодо змін істотних умов договору про пайову участь не надходило, вважає, що спірний договір відповідає вимогам чинного законодавства та типовій формі. Тому, позивач просив визнати укладеним вказаний договір про пайову участь у розвитку інфраструктури між ОСОБА_2 та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради у вказаній в позові редакції.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 20 вересня 2018 року позовну заяву Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до ОСОБА_2, третя особа - Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова , задоволено у повному обсязі.

Визнано укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між ОСОБА_2 та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради в редакції, вказаній Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради (а.с.100-101).

Днем укладення договору вирішено вважати день набрання рішенням суду законної сили.

Також з ОСОБА_2 на користь Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради стягнуто витрати понесені на сплату позивачем судового збору у розмірі 1600,00 грн.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить вказане рішення скасувати та відмовити позивачу у задоволенні позову у повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права та невідповідність рішення фактичним обставинам справи.

Апеляційна скарга мотивована тим, що вона не є замовником будівництва в розумінні імперативних норм Закону і у неї відсутній обов'язок укладати договорі про пайову участь та сплачувати пайові внески, оскільки здійснювала реконструкцію існуючої будівлі без забудови нової земельної ділянки. Об'єкт будівництва, замовником його вона була, введено в експлуатацію 06 березня 2017 року, однак договір пайової участі до вказаної дати сторонами укладено не було, а тому, вважає, що у неї не виникло зобов'язання щодо сплати коштів пайової участі. Також зазначила, що судом не вивчені матеріали справи щодо її участі у благоустрою прилеглої території на суму 79 552 грн.

Представник Харківської міської ради надав до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просив залишити рішення суду без змін, апеляційну скаргу без задоволення. Відзив мотивований тим, що відповідача не вірно тлумачить норми чинного законодавства, на які посилається позивач та суд першої інстанції, у зв'язку із чи висновки, викладені в апеляційній скарзі є помилковими. Апелянтом не надано обґрунтованих доказів для спростування наведених позивачем фактів та не наведено в чому полягають порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Також зазначає, що помилковим є твердження апелянта про те, що у даній справі сплив, передбачений законом граничний термін для укладання договору про пайову участь .

Відповідно до ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді, пояснення сторін, що з'явилися, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_2 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_2 є замовником реконструкції квартири № 180 під нежитлові приміщення магазину непродовольчих товарів з улаштуванням окремого входу по АДРЕСА_1.

06 березня 2017 року за № ХК51 у департаменті державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області зареєстрував декларацію про готовність об'єкта до експлуатації, подану ОСОБА_2

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що відмова відповідача від укладання договору грубо порушує права та обов'язки територіальної громади міста Харкова та суперечить вимогам чинного законодавства.

Судова колегія погоджується із висновками суду першої інстанції.

Відповідно до частини четвертої статті 11 ЦК України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

Цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства (частина перша статті 14 ЦК України).

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, врегульовані правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні.

Обов'язок замовника, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту передбачений частиною другою статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (частина перша статті 40).

ОСОБА_2 є особою, щодо якої законом встановлено обов'язок взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту.

Частиною першою статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов'язковими для виконання на відповідній території (стаття 144 Конституції України).

Відповідно до частини першої статті 73 Закону України «Про місцеве самоврядування» акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної в місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов'язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об'єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

На виконання вимог наведених норм рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 року № 804 затверджено Порядок, який визначає умови та встановлює процедуру залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі (внеску) у розвитку інфраструктури замовниками будівництва на території м. Харкова (далі Порядок).

Відповідно до пункту 1.3 Порядку замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки в місті Харкові, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, крім випадків, передбачених чинним законодавством України та цим Порядком.

Згідно з частиною третьою статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова (пункт 1.5 Порядку).

Пунктом 1.4 Порядку визначено, що залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Відповідно до пункту 2.5 Порядку не пізніше ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію замовник будівництва зобов'язаний звернутися із заявою до департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. До заяви необхідно додати визначені пунктом 2.6 Порядку документи.

Таким чином, обов'язок звернутись до органу місцевого самоврядування із заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту законом покладено саме на замовника такого будівництва.

Як свідчать матеріали справи, ОСОБА_2 є замовником реконструкції квартири № 180 під нежитлові приміщення магазину непродовольчих товарів з улаштуванням окремого входу по АДРЕСА_1 відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, яка була зареєстрована 06 березня 2017 року.

Управлінням соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради на адресу відповідача неодноразово були направлені листи: від 04.05.2017, вихідний номер 291/0/114-17, та від 31.08.2017, вихідний номер № 416/0/114-17, якими відповідача повідомлено про невиконання ним ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та запропоновано укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова.

Відповідач відповіді на вказані листи позивачеві не надав.

Спір у справі виник у зв'язку з тим, що відповідач без достатніх правових підстав ухиляється від укладення з департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради обов'язкового згідно із законом договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, крім іншого, також передбачено і механізм залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова в разі ухилення від укладення договору (пункт 5).

Так, згідно з пунктом 5.1 Порядку в разі встановлення факту будівництва та введення об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова департамент економіки та комунального майна у десятиденний строк з дня встановлення такого факту надсилає замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням лист-повідомлення про необхідність укладення відповідного договору.

Пунктом 5.2 Порядку передбачено, що в листі-повідомленні департамент економіки та комунального майна повідомляє про порядок укладення договору про пайову участь, про строк, у який замовник має вжити передбачених Порядком заходів для добровільного укладення договору, та про передбачену цим Порядком і законодавством України відповідальність за ухилення від укладання такого договору.

У разі ухилення замовника від виконання вимог, вказаних у листі-повідомленні щодо укладання договору пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у добровільному порядку, департамент економіки та комунального майна відповідно до пункту 5.3 Порядку вчиняє такі дії:

1) на підставі наявної інформації та відповідно до цього Порядку проводить розрахунок величини пайової участі замовника у розвитку інфраструктури;

2) готує два примірники договору пайової участі у розвитку інфраструктури з додатками;

3) надсилає підписані два примірники договору з додатками замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням.

Із матеріалів справи випливає, що 31 серпня 2017 року, управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради надіслало ОСОБА_2 для розгляду та підписання два оригінали договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, що свідчить про вчинення департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради передбачених законодавством та Порядком дій, спрямованих на укладення договору.

Пунктом 5.6 Порядку передбачено, що замовник будівництва, який одержав проект договору з додатками, у разі згоди з його умовами оформляє договір відповідно до чинного законодавства (підписує, якщо юридична особа скріплює печаткою) та повертає один примірник договору з додатками департаменту економіки та комунального майна, або повідомляє департамент про прийняття умов договору (надсилає відповідний лист, факсограму тощо) у двадцятиденний строк після одержання договору.

Замовник будівництва, який після розгляду проекту договору не згоден з якимись його частинами, направляє департаменту економіки та комунального майна протокол розбіжностей (письмові вмотивовані зауваження) до договору, які департамент розглядає протягом двадцяти днів. У цей же строк департамент вживає заходів для врегулювання розбіжностей з другою стороною та приймає рішення про зміну договору (пункт 5.7 Порядку).

ОСОБА_2 договір не підписала. Своїм правом щодо направлення до департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради відповідного протоколу розбіжностей або письмових мотивованих зауважень до договору не скористалася.

Таким чином, договір пайової участі замовника у розвитку інфраструктури між позивачем та відповідачем як до початку будівництва, так і після його закінчення всупереч вимогам закону не укладено.

Частиною першою статті 648 ЦК України передбачено, що зміст договору, укладеного на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, обовязкового для сторін (сторони) договору, має відповідати цьому акту.

Частиною дев'ятою статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено істотні умови договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, якими є: розмір пайової участі, строк (графік) сплати пайової участі, відповідальність сторін.

Крім того, невід'ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Відповідно до частини п'ятої статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва обєкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Формула розрахунку величини пайової участі замовника у розвитку інфраструктури м. Харкова визначена пунктом 3.3 Порядку та враховує, зокрема, загальну кошторисну вартість будівництва об'єкта, витрати на придбання та підготовку земельної ділянки до будівництва, вартість будівництва інженерних мереж поза межами земельної ділянки.

Позивач відповідно до норм законодавства здійснив розрахунок величини пайової участі відповідача у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Договір пайової участі замовника у розвитку інфраструктури є типовим, його укладання не суперечить чинному законодавству та локальним актам Виконавчого комітету Харківської міської ради.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

При вирішенні спору судом першої інстанції вірно застосовано норми матеріального права, порушень норм процесуального права, які призвели б до неправильного вирішення справи, колегією суддів не установлено.

Апеляційна скарга не містить доводів на спростування висновків суду першої інстанції, які є обґрунтованими та узгоджуються з матеріалами справи, при встановленні обставин справи судом не було порушено норм цивільного процесуального законодавства й правильно застосовано норми матеріального права.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 20 вересня 2018 року - залишити без змін.

Постанова апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий - Н.П. Пилипчук

Судді - С.С. Кругова

А.І. Колтунова