Справа № 139/1067/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

02 січня 2019 року смт Муровані Курилівці

Мурованокуриловецький районний суд Вінницької області

в складі: головуючої судді Коломійцевої В.І.,

за участі секретаря судового засідання Пилипчук В.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Муровані Курилівці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 12 серпня 2007 року сторони зареєстрували шлюб. Від шлюбу у них є спільні діти: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Подружнє життя не склалося. Налагодити нормальні стосунки в сімї неможливо. Тому позивач вважає, що збереження сімї стало недоцільним та просила суд розірвати шлюб з відповідачем, а після його розірвання залишити їй прізвище «Бевз».

Ухвалою суду від 01.11.2018 позовну заяву було прийнято до розгляду судом та відкрито провадження у справі.

Ухвалою суду від 13.12.2018 у справі закрито підготовче провадження, а справу призначеного до судового розгляду по суті на 02.01.2019.

В судове засідання позивач не зявилася, натомість подала заяву, у якій зазначила, що позов підтримує, просила суд його задовольнити, розглянути справу за її відсутності. Проти винесення заочного рішення не заперечувала (а.с. 20).

Відповідач в судове засідання не з'явився, належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, про причину неявки суд не повідомив, відзиву чи будь-яких заяв або клопотань від нього до суду не надходило (а.с.25,26).

Суд вважав можливим розглянути справу у відсутності сторін, і ухвалити заочне рішення на підставі ст.ст. 280-282 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що сторони з 12 серпня 2007 перебувають в зареєстрованому шлюбі, що підтверджується відповідним свідоцтвом про шлюб (а.с. 5).

У сторін є спільні діти: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 7-8).

Сторони припинили шлюбні відносини, хоч і зареєстровані разом (а.с. 9).

Відповідно до ч. 1 ст. 21 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Шлюб припиняється внаслідок його розірвання (ч. 2 ст. 104 СК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму ВСУ № 11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, про що записано в статті 16 Конвенції «Про дискримінацію жінок» в ч.1 підпункту «с», «однакові права і обов'язки під час шлюбу і після його розірвання». Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

З врахуванням того, що жоден з подружжя не бажає примиритися, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам, тому шлюб слід розірвати.

Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Як вбачається із свідоцтва про шлюб (а.с. 5), позивач при реєстрації шлюбу своє прізвище Євтушенко змінила на прізвище чоловіка Бевз. В позовній заяві вона висловила бажання залишити прізвище «Бевз».

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути 704 грн 80 коп. сплаченого останньою судового збору.

Керуючись ст.ст. 104, 105, 110, 112-114 СК України, ст.ст. 2, 10, 12, 13, 81, 89, 263-265, 280-283, 288, 289 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище Євтушенко), зареєстрований виконавчим комітетом Обухівської сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області 12 серпня 2007 року, актовий запис № 5.

Після розірвання шлюбу залишити позивачу прізвище «Бевз».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 704 гривні 80 копійок судового збору.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом 30 днів з дня його проголошення не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене позивачем до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП: НОМЕР_1, зареєстрована адреса проживання: ІНФОРМАЦІЯ_4.

Відповідач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, РНОКПП: НОМЕР_2, зареєстрована адреса проживання: ІНФОРМАЦІЯ_4.

Рішення складено 02.01.2019.

Суддя Коломійцева В.І.