Справа № 645/6199/18
Провадження № 2/645/467/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 березня 2019 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Іващенко С.О.,

секретаря судових засідань ОСОБА_1

учасники справи:

позивач - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце проживання ІНФОРМАЦІЯ_2/1, кв.26;

представник позивача ОСОБА_2 ОСОБА_3,

відповідач - Харківська міська рада, м.Харків, майдан Конституції, буд.7 ;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом, в якому просить суд визначити їй додатковий строк в два місяці з дня набрання рішення законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після її матері ОСОБА_4, яка померла 06 липня 2017 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 16 грудня 2013 року помер ОСОБА_5, після смерті якого відкрилась спадщина на належну йому квартиру АДРЕСА_1, яка належала померлому на підставі довідки житлово-будівельного кооперативу «Праця» від 03 вересня 1992 року № 7, зареєстровано у реєстрову книгу «Бюро Технічної Інвентаризації» за реєстровим № 180/58588 від 13 жовтня 1992 року та гараж № 292 в гаражному кооперативі КА «Харків» по вул. Ньютона, 94 в м. Харкові, який належав померлому на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 23 квітня 2007 року, виданого Комінтернівською районною в місті Харкові радою. Після його смерті спадщину прийняла його дружина ОСОБА_4, у відповідності з ч. 3 ст. 1268 ЦК України, оскільки постійно проживала та була зареєстрована разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, про відмову від спадщини не заявляла. 06 липня 2017 року ОСОБА_4 також померла, після її смерті відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1 та гараж № 292 в гараж /КА «Харків»/ по вул. Ньютона, 94 в м. Харкові. Спадкоємцею першої черги є її єдина дочка ОСОБА_2, яка після смерті матері перебувала у пригнічену стані, що загострило її хронічні хвороби через які вона не змогла вчасно звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки перебувала в КЗОЗ «Харківська міська поліклініка № 6» на стаціонарному лікуванні в період з 29.12.2017 по 15.01.2018 з діагнозом гіпертонічна хвороба ІІ ступеню. 16 січня 2018 року спадкоємиця звернулася до приватного нотаріусу ХМНО ОСОБА_6 з заявою про прийняття спадщини, на підставі якої була заведена спадкова справа № 2/2018 від 16.01.2018, однак нотаріусом останній було відмовлено в видачі свідоцтва про спадщину за законом через неподання своєчасно заяви про прийняття спадщини та відсутність реєстрації за однією адресою зі спадкодавцем.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 26 жовтня 2018 року відкрито провадження по даній справі та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження. Відзив на позов від відповідача до суду не надходив.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28 грудня 2018 року підготовче судове засідання по даній цивільній справі закрито.

Представник позивача адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився, про час та дату судового розгляду повідомлявся належним чином, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги просив задовольнити в повному обсязі.

Представник Харківської міської ради в судове засідання не з'явився, про час та дату судового розгляду повідомлявся належним чином.

Враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

Судовим розглядом встановлено, відповідно до довідки житлово-будівельного кооперативу «Праця» від 03 вересня 1992 року № 7 квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_5, право власності зареєстровано у реєстрову книгу «Бюро Технічної Інвентаризації» за реєстровим № 180/58588 від 13 жовтня 1992 року.

Згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 23 квітня 2007 року, виданого Комінтернівською районною в місті Харкові радою ОСОБА_5, також, належить гараж № 292 в гаражному кооперативі КА «Харків» по вул. Ньютона, 94 в м. Харкові, право власності зареєстровано в КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» 08.05.2007, номер запису 4388 в книзі: 1.

16.12.2013 ОСОБА_5 помер у віці 87 років в м. Харкові, про що 17.12.2013 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції складено відповідний актовий запис про смерть № 16585, свідоцтво про смерть серії І ВЛ № 423424. Після смерті ОСОБА_5 спадщину прийняла його дружина ОСОБА_4 (свідоцтво про одруження ЯУ № 365473 від 10.07.1953), як спадкоємиця першої черги, оскільки постійно проживала та була зареєстрована разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

06.07.2017 ОСОБА_4 померла у віці 89 років в м. Харкові, що вбачається з копії свідоцтва про смерть, серії І - ВЛ № 597710 від 07.07.2017, виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис про смерть № 9843. За життя ОСОБА_4 спадщину прийняла, але оформити не встигла. Таким чином, після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно.

Згідно свідоцтва про народження серії ЯЭ № 989940, видано 21.10.1957 РАЦС Дзержинського району м. Харкова батьками ОСОБА_7 є ОСОБА_5 та ОСОБА_4 (післяшлюбне прізвище ОСОБА_2, згідно актового запису про одруження № 1140 від 03.08.1979, свідоцтво про одруження серії ІІ-ЯК № 0967996).

Приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_6 заведено спадкову справу за № 2/2018 за заявою спадкоємиці ОСОБА_2 (номер у спадковому реєстрі: 61867555).

19.03.2018 позивач ОСОБА_2 звернулася з письмовою заявою до приватного нотаріуса ХМНО ОСОБА_6 про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом. Листом від 19.03.2018 № 40/02-14 приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_6 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки остання звернулася до нотаріуса після закінчення встановленого законом строку, зі спадкодавцем на час відкриття спадщини за однією адресою зареєстрована не була.

На підтвердження поважності причин пропущеного строку на подачу заяви про прийняття спадщини, позивач надала довідку КЗОЗ «Харківська міська поліклініка № 6», з якої вбачається, що ОСОБА_2 в період з 29.12.2017 по 15.01.2018 включно перебувала на стаціонарному лікуванні з діагнозом гіпертонічна хворобаІІ ступеню (гіпертонний криз).

Суд приймає доводи ОСОБА_2 про те, що нею було пропущено строк на подачу заяви про прийняття спадщини з поважної причини, з огляду на наступне.

Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами або договором.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі ст. ст. 12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ч. 2 ст. 1233 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220,1222,1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Закон не містить чітко визначеного поняття поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини і їх поважність повинна визначатися у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов'язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз'яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив 06 січня 2018 року, а до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини вона звернулася 16 січня 2018 року, тобто пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Суд звертає увагу й на те, що з 6 та 7 січня припадали на вихідні дні (субота-неділя), а оскільки 7 січня Різдво (держсвято) збіглося з вихідним днем, цeй вихідний за законодавством (відповідно до ст. 67 КЗпП) було перенесено на найближчий наступний пiсля нього робочий день, тобтo 8 січня. Отже, 08 січня 2018 року був також неробочим днем. 13 та 14 січня також припадали на вихідні дні.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов'язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід'ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв'язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 жовтня 2017 року, справа № 681/203/17, провадження № 61-26164св18.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що є всі підстави вважати поважною причину пропуску позивачем ОСОБА_2 строку для подання заяви про прийняття спадщини і вважає за необхідно встановити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, а саме визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4, померлої 06 липня 2017 року - два місяці з моменту набрання рішення суду законної сили.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 80, 81, 141, 263, 265 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 ОСОБА_5 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, яка померла 06 липня 2017 року, актовий запис №9843, а саме два місяці з дня набрання чинності зазначеного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Апеляційного суду Харківської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце проживання ІНФОРМАЦІЯ_4/1, кв.26.

Відповідач Харківська міська рада, м. Харків, майдан Конституції, буд.7 .

Повне судове рішення складено 29.03.2019 року.

Суддя - .