Провадження № 2/761/1427/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2019 року

Шевченківський районний суд м. Києва

у складі:

головуючого - судді: Кондратенко О.О.,

при секретарі: Архипову І.Р.

за участі:

представника позивача: ОСОБА_1

представника відповідача: Ганчука Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Державного підприємства ? Сетам ? про стягнення коштів

В С Т А Н О В И В :

В травні 2018 року ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідача ДП ?Сетам?, в якому просив суд: відшкодувати збитки позивача шляхом стягнення з відповідача на його користь грошових коштів в сумі 98 000, 00 грн.; відновити становище, яке існувало до порушення шляхом витребувати з чужого незаконного володіння відповідача на користь позивача грошових коштів в сумі 49 000, 00 грн.; покласти на відповідача судові витрати.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що він ( ОСОБА_3 ) прийняв участь у електронних торгах з реалізації арештованого майна. Для того щоб взяти участь у електронних торгах він перерахував на користь ДП ?Сетам ? 23 січня 2017 року суму обов`язкового гарантійного внеску у розмірі 49 000, 00 грн. Згідно Протоколу електронних торгів №318724, які були проведені 25 січня 2018 року, його визнано переможцем електронних торгів ( у зв`язку з невнесенням суми за придбане майно попередньо визначеним переможцем ), які проводились відповідачем щодо лота за реєстраційним № 259379, а саме: транспортний засіб Ferrari 599 GTB, 2011 року випуску. Ухвалою апеляційного суду Запорізької області від 29 січня 2018 року по справі № 331/5517/17, яка оприлюднено 01 лютого 2018 року, заборонено приватному виконавцю ОСОБА_4 складати та видавати по виконавчому провадженню №55422066 будь-кому акт про проведені електронні торги за лотом №259379 ( транспортний засіб Ferrari 599 GTB), а також зобов`язано приватного виконавця ОСОБА_4 передати автомобіль Ferrari 599 GTB на відповідальне зберігання ДП ? Сетам ?, до вирішення спору про витребування майна з чужого незаконного володіння (єдиний унікальний №331/5517/17). Копію даної ухвали була отримав відповідач. Після проведення електронних торгів, йому стало відомо про вищезазначену ухвалу апеляційного суду Запорізької області від 29 січня 2018 року. 03 березня 2018 року він звернувся до відповідача з заявою про повернення коштів. Листом від 22 березня 2018 року, відповідачем йому ( ОСОБА_3 ) відмовлено у поверненні гарантійного внеску у розмірі 49 000,00 грн. та у визнанні торгів такими, що не відбулись. Крім того, зазначив, що відповідачу, на момент складання протоколу було відомо про вищезазначені обставини, а тому, вказане свідчить про вчинення правочину позивачем під впливом обману з боку відповідача. А тому, на думку позивача, відповідач, відповідно до ст.1212 ЦК України, повинен повернути йому сума гарантійного внеску у розмірі 49 000, 00 грн., так як останні утримує її без достатньої правової підстави. Також вважає, що оскільки, правочин було вчинено під впливом обману, відповідно до ч.2 ст.230 ЦК України, з відповідача на його ( ОСОБА_3 ) користь підлягають стягненню збитки у розмір 98 000, 00 грн. ( 49 000, 00 грн. х 2 = 98 000, 00 грн. ). Оскільки, в досудовому порядку відповідач не бажає вирішити питання, а тому, він змушений звернутися до суду за захистом порушеного права.

Представник позивача в судовому засіданні на задоволенні позовних вимог наполягав у повному обсязі, з підстав, викладених у позові.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував посилаючись на те, що вимоги ОСОБА_3 є необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. ОСОБА_3 не були внесені кошти за лот, як і додаткова винагорода організатору торгів у строк до 23 лютого 2018 року, а тому, відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, сума гарантійного внеску не повертається. Крім того, зазначив, що підстав для зупинення процедури проведення електронних торгів у відповідача не було. Проведені електронні торги відбулися на підставі вимог чинного законодавства. При цьому, між позивачем та відповідачем правочину укладено не було, так як позивачем не сплачені кошти за лот. Також зазначив, що транспортний засіб Ferrari 599 GTB, номерний знак НОМЕР_1 на зберігання ДП ? Сетам ? не передавався.

Суд, заслухав пояснення представника позивача, представника відповідача, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Правовідносини з реалізації арештованого майна регулюються Законом України ? Про виконавче провадження ?, Інструкцією з організації примусового виконання рішень та Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом МЮ України 29 вересня 2016 року № 2831/5, зареєстрованого в МЮ України 30 вересня 2016 року, за № 1301/29431(надалі по тексту - Порядок).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 61 Закону України ? Про виконавче провадження ? ( яка діяла в редакції на час виникнення спірних правовідносин ), реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Згідно п.2 розділу ІV Порядку реалізації арештованого майна, для участі в електронних торгах ( торгах за фіксованою ціною ) учасник проходить процедуру реєстрації на Веб-сайті, подає заявку на участь в електронних торгах за кожним лотом окремо, сплачує гарантійний внесок на рахунок організатора та виконує інші вимоги визначені цим Порядком ( редакція, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, та яка буде застосована судом під час написання рішення ).

Учасник проходить процедуру реєстрації на веб-сайті, сплачує гарантійний внесок у розмірі 5% від стартової ціни лота на рахунок Організатора, подає заяву на участь в електронних торгах за формою, розміщеною на веб-сайті, та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком. Гарантійний внесок вважається сплаченим з дня зарахування його на рахунок Організатора.

Як вбачається із матеріалів справи і це встановлено судом, що з метою участі у електронних торгах, позивачем було подано заявку на участь у електронних торгах та сплачено гарантійний внесок у розмірі 49 000, 00 грн. на рахунок відповідача, про що свідчить дублікат квитанції № 0.0.947247806.6 від 23 січня 201 року (а.с.1а).

Відповідач, згідно з п. 1 загальних положень зазначеного Порядку, організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною ( далі організатор ) - державне підприємство, який належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконанням інших функцій передбачених цим Порядком.

Відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, гарантійний внесок це грошова сума, що зарахована на рахунок організатора електронних торгів, яку за одним лотом сплачує учасник електронних торгів, крім випадків, передбачених цим Порядком, у розмірі 5 %, виходячи зі стартової ціни лота, та є завдатком зі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів.

Згідно п.2 розділ ІІІ Порядку, розмір винагороди Організатору за організацію та проведення електронних торгів ( торгів за фіксованою ціною ) становить 5 % вартості реалізованого майна. У разі якщо майно реалізоване за ціною, вищої від стартової, Організатор здійснює перерахунок винагороди пропорційно до збільшення ціни майна та зазначає у протоколі електронних торгів суму винагороди, яку покупець повинен додатково сплатити, а також рахунок Організатора, на який необхідно сплатити ці кошти.

У разі зменшення вартості майна у зв`язку з його нереалізацією пропорційно зменшується розмір винагороди Організатору.

Відповідно до Протоколу № 318724 про проведення електронних торгів, дата початку яких 25 січня 2018 року, дата завершення - 25 січня 2018 року, позивача ОСОБА_3 було визнано переможцем у зв`язку з невнесенням суми за придбане майно попередньо визначеним переможцем і покладено на нього обов`язок сплатити розмір додаткової винагороди організатору торгів, а саме: 70 560, 00 грн., сума, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця - 2 271 640, 00 грн. Зазначені суми мають бути сплачені переможцем до 13 березня 2018 року ( а.с.6-10 ).

Даний протокол було сформовано 26 лютого 2018 року.

Згідно п.п.2, 3 Розділу VIII Порядку, протокол електронних торгів підписується Організатором та не пізніше наступного робочого дня з дня оформлення Системою розміщується у відповідному особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби ( приватного виконавця ).

У разі якщо належна до сплати сума (у тому числі винагорода Організатору ) від переможця електронних торгів не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк або в інший строк, визначений абзацом одинадцятим пункту 1 розділу X цього Порядку, з дня проведення електронних торгів, гарантійний внесок йому не повертається, а переможцем електронних торгів визнається учасник, який запропонував ціну, що була перед ціною, запропонованою переможцем, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно.

При цьому попередні цінові пропозиції переможця, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно, не враховуються.

У цьому разі Організатор вносить відповідні відомості до Системи й засоби Системи формує новий протокол електронних торгів, який повинен містити, крім інформації, зазначеної в пункті 1 цього розділу, також інформацію про невнесення попередньо визначеним переможцем ( переможцями ) електронних торгів належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 розділу Х цього Порядку, та про визнання наступного учасника цих електронних торгів новим переможцем електронних торгів. Цей протокол розміщується Системою на Веб-сайті, в особовому кабінеті наступного учасника цих електронних торгів, визначеного новим переможцем електронних торгів, та особовому кабінеті відділу державної виконавчої служби ( приватного виконавця ), яким майно передано на реалізацію.

У разі невнесення наступним учасником, визначеним новим переможцем електронних торгів у формі аукціону, усієї належної грошової суми в установлені пунктом 1 розділу Х цього Порядку строки відповідні дії повторюються для наступного учасника, що визначається згідно з абзацами першим, третім цього пункту.

Під час розгляду справи, судом достовірно встановлено, що вищезазначені суми в протоколі електронних торгів ОСОБА_3 сплачені не були.

Крім того, судом встановлено, що ОСОБА_3 , було визнано переможцем саме у зв`язку із невнесенням попередньо визначеним переможцем ( яким була ОСОБА_5 ) електронних торгів належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 розділу Х цього Порядку, про що було складено новий протокол електронних торгів ( п.3 Розділу VIII Порядку)

Згідно п.1 розділу Х Порядку, на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно.

При цьому визначено, що гарантійний внесок переможця електронних торгів зараховується до ціни продажу в рахунок сплати винагороди Організатору.

Після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди Організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.

Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством.

У разі придбання рухомого майна акт про проведені електронні торги є підставою для отримання майна у зберігача. Зазначений акт підтверджує виникнення права власності у особи, що придбала рухоме майно.

Ухвалою Апеляційного суду Запорізької області від 29 січня 2018 року заяву ОСОБА_6 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 про витребування майна з чужого незаконного володіння задоволено, ухвалено: заборонити приватному виконавцю ОСОБА_4 складати та видавати по виконавчому провадженню №55422066 будь-кому акт про проведені електронні торги за лотом №259379 (Транспортний засіб Ferrari 599, 2011 року випуску, ДНЗ: НОМЕР_1, номер кузова (шасі): НОМЕР_2 ); зобов`язано приватного виконавця ОСОБА_4 передати автомобіль Ferrari 599, 2011 року випуску, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 чорного кольору на відповідальне зберігання від ОСОБА_10 - ДП ?Сетам ?, до вирішення спору у справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 про витребування майна з чужого незаконного володіння (єдиний унікальний №331/5517/17, номер провадження №22-ц/778/445/18).

Вищезазначена ухвала Апеляційного суду Запорізької області від 29 січня 2018 року надійшла до ДП ? Сетам ? 05 лютого 2018 року ( а.с.47 ).

Після проведення електронних торгів, йому стало відомо про вищезазначену ухвалу Апеляційного суду Запорізької області від 29 січня 2018 року. У зв?язку з чим, 03 березня 2018 року ОСОБА_3 звернувся до ДП ? Сетам ? з заявою про повернення коштів, якою повідомив, що у зв`язку з наявним арештом на майно, яке є лотом, а також прямої норми суду про передачу арештованого майна до ДП ? Сетам ? на відповідальне зберігання до вирішення спору у справі, він не має підстав для оплати за майно, та просив визнати торги такими, що не відбулися, а також у термін, протягом трьох робочих днів повернути, в повному обсязі, внесений ним гарантійний внесок у розмірі 49 000, 00 грн. ( а.с.11 ).

На заяву ОСОБА_3 , ДП ? Сетам ?, листом від 22 березня 2018 року відмовило йому ( ОСОБА_3 ) у повернення гарантійного внеску, посилаючись на абз.8 п.1 Розділу 1 Порядку.

В частині визнання електронних торгів такими, що не відбулися ОСОБА_3 також було відмовлено з посиланням на п.1 Розділу ХІ Порядку та зазначено, що викладені ним у заяві обставини, не є підставами для визнання електронних торгів такими, що не відбулися (а.с.12-13).

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом ( ч.4 ст. 82 ЦПК України ).

Постановою колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Київський апеляційний суд від 29 листопада 2018 року позов ОСОБА_5 до ДП ? Сетам ? про стягнення коштів задоволено частково, постановлено: стягнути з ДП ? Сетам ? на користь ОСОБА_5 грошові кошти в сумі 49 000, 00 грн.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Вищезазначеною постановою суду встановлено, що, оскільки, копія ухвали Апеляційного суду Запорізької області від 29 січня 2018 року, що унеможливлювала продаж транспортного засобу Ferrari 599 GTB на електронних торгах, була отримана відповідачем 05 лютого 2018 року, тобто ще до визнання позивача переможцем таких торгів, колегія суддів вважає обґрунтованими твердження позивача щодо обов`язку відповідача повідомити його про дані обставини у відповідності до положень ст. 659 ЦК України.

З урахуванням обставин, встановлених у постанові Київського апеляційного суду від 29 листопада 2018 року, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_3 є обґрунтованими, так як останнього було визнано переможцем електронних торгів саме у зв`язку з відмовою ОСОБА_5 внести грошові кошти, які зазначені у протоколі електронних торгів, яким її ( ОСОБА_5 ) було визнано переможцем, саме з підстав, наявності ухвали Апеляційного суду Запорізької області від 29 січня 2018 року.

Під час розгляду справи судом достовірно встановлено, що предмет продажу, лот - транспортний засіб Ferrari 599 GTB, а також обставини справи, у справі за позовом ОСОБА_5 аналогічний, з предметом продажу, лотом щодо позовних вимог ОСОБА_3 та саме з урахуванням обставини, наявності ухвали Апеляційного суду Запорізької області від 29 січня 2018 року усі учасники електронних торгів відмовлялись від внесення зазначених у протоколах електронних торгів сум.

Відповідно до положень п. 1 розділу Х вказаного Порядку, у разі зупинення вчинення виконавчих дій після завершення електронних торгів переможець має право відмовитись від сплати за придбане на електронних торгах майно. У такому випадку йому повертається гарантійний внесок. Інші учасники зупинених електронних торгів мають право на повернення гарантійного внеску за умови звернення до Організатора із письмовою заявою.

Оскільки, вищезгадана ухвала Апеляційного суду Запорізької області від 29 січня 2018 року фактично зупинила проведення виконавчих дій з приводу продажу предмета електронних торгів, факт її існування та зміст було відомо відповідачу, суд прийшов до висновку, про відсутність у відповідача правової підстави для відмови у поверненні позивачу сплаченого ним гарантійного внеску. На час формування ( складання ) протоколу електронних торгів у відповідача була відсутня можливість завершення процедури продажу спірного майна позивачу.

Твердження представника відповідача в тім, що позивачу не може бути повернута сума гарантійного внеску, так як позивачем не було сплачено повної вартості придбаного майна, судом не приймаються до уваги та не може слугувати підставою для відмови у поверненні гарантійного внеску позивачу, з наступних підстав. Ще до закінчення відведеного позивачу строку на сплату переможцем зазначених сум у протоколі електронних торгів, як позивачу так і відповідачу була достовірно відома інформація, що фактично, торги не можуть бути завершені, а придбане майно (навіть за умови сплати його повної вартості) не може бути передане у власність покупця.

З урахуванням вищезазначеного, суд прийшов до висновку, що вимоги ОСОБА_3 в частині стягнення на користь позивача безпідставно не повернутої йому ДП ? Сетам ? суми гарантійного внеску у розмірі 49 000, 00 грн. є обґрунтованою та підлягає до задоволення.

Що стосується позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивача спричинених правочином збитків в подвійному розмірі, відповідно до ст. 230 ЦК України, то вони не підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Звертаючись до суду з вищезазначеним позовом ОСОБА_3 посилається саме на ст.230 ЦК України, як на підставу заявлених ним позовних вимог.

Відповідно до ст. 230 ЦК України, якщо одна із сторін правочину навмисно ввела другу сторону в оману щодо обставин, які мають істотне значення (частина перша статті 229 цього Кодексу), такий правочин визнається судом недійсним.

Обман має місце, якщо сторона заперечує наявність обставин, які можуть перешкодити вчиненню правочину, або якщо вона замовчує їх існування.

Сторона, яка застосувала обман, зобов`язана відшкодувати другій стороні збитки у подвійному розмірі та моральну шкоду, що завдані у зв?язку з вчиненням цього правочину.

Оскільки, копія ухвали Апеляційного суду Запорізької області від 29 січня 2018 року, що унеможливлювала продаж транспортного засобу Ferrari 599 GTB на електронних торгах, була отримана відповідачем 05 лютого 2018 року, тобто, ще до визнання позивача переможцем таких торгів, суд прийшов до висновку, що твердження позивача є обґрунтованими щодо обов`язку відповідача повідомити його ( ОСОБА_3 ) про дані обставини, відповідно до положень ст. 659 ЦК України.

Однак, в той же час, обов`язок особи, що приховала істотну інформації стосовно предмета правочину, відшкодувати спричинені цим битки в подвійному розмірі, законом передбачено як наслідок вчинення (завершення) правочину під впливом обману та подальшого визнання такого правочину недійсним. В даному ж випадку такі наслідки застосовані бути не можуть, оскільки такий правочин недійсним не визнавався, та й фактично не може бути визнаний недійним.

Згідно положень п. 4 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець складає акт про проведені електронні торги, який і є оформленням вчиненого між покупцем та продавцем правочину. До складання вказаного акту, який є підставою для набуття та реєстрації за покупцем права власності на предмет правочину, такий правочин є не завершеним, тобто фактично ще не є вчиненим. При цьому визнання недійним правочину, який є не вчиненим, чинним законодавством України не передбачено, що прямо відображено в п. 8 постанови Пленуму Верховного Суду України ? Про судову практику розгляду цивільних справ про правочинів недійсними ? N 9 від 06 листопада 2009 року.

За таких обставин, суд прийшов до висновку, що про відсутність правових підстав для задоволення позову ОСОБА_3 в частині вимоги щодо стягнення з відповідача на користь позивача збитків у розмірі 98 000, 00 грн.

Відповідно до ч.1 ст.202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов?язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала (ч.1 ст. 1212 ЦК України).

Набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі (ч.1 ст.1213 ЦК України).

Отже, враховуючи відсутність підстав для проведення торгів відповідачем (наявна заборона, згідно ухвали Київського апеляційного суду від 29 листопада 2018 року), та у зв`язку з не укладенням договору купівлі - продажу, наявні усі правові підстави для повернення ОСОБА_3 гарантійного внеску, який були сплачені останнім у розмірі 49 000, 00 грн.

Суд звертає увагу, що згідно ст. 17 Закону України ? Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини ? практика ЄСПЛ застосовується українськими судами як джерело права.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Слід враховувати, що ЄСПЛ, розглядаючи справи за заявами про захист права на мирне володіння майном, напрацював низку загальновизнаних стандартів захисту цього права, які зводяться до такого загального правила: вирішуючи питання про те, чи відбувається порушення ст. 1 Першого протоколу, треба визначити: чи є в позивача право власності на майно, що охоплюється змістом ст. 1; чи мало місце втручання в мирне володіння майном та яким є характер такого втручання; чи відбулося позбавлення майна.

Конвенція в ст. 1 Першого протоколу, практично в єдиному приписі, що стосується майна, об`єднує всі права фізичної або юридичної особи, які містять у собі майнову цінність. На відміну від традиційного розуміння інституту права власності, характерного для України, як і в цілому для держав континентальної системи права, ЄСПЛ тлумачить поняття ?майно? (possessions) набагато ширше й у контексті ст. 1 Першого протоколу під «майном» розуміє не тільки «наявне майно» (existing possessions), але й цілу низку інтересів економічного характеру (активи (assets)).

Так в рішенні Європейського суду з прав людини від 20 жовтня 2011р. ?Рисовський проти України? (Заява № 29979/04), суд наголошує на важливості принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає, на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Принцип належного урядування, як правило, не повинен непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (п. 70). В даному випадку на державні органи покладається обов`язок діяти невідкладно, виправляючи свою помилку.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що заявлені позовні вимоги ОСОБА_3 в частині стягнення гарантійного внеску ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 704, 80 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.4, 5, 10, 12, 13, 76-82, 89, 141, 258, 259, 263- 266, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, ст.ст.6, 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст.202, 320, 1212, 1213 ЦК України, Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29 вересня 2016 року № 2831/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30 вересня 2016 року, за № 1301/29431, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ) до Державного підприємства ? Сетам ? (, місцезнаходження: м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6 ) про стягнення коштів - задовольнити частково.

Стягнути з Державного підприємства ? Сетам ? на користь ОСОБА_3 грошові кошти у розмірі 49 000 ( сорок дев`ять тисяч ) грн. 00 коп. та витрати по оплаті судового збору у розмірі 704 ( сімсот чотири ) грн. 80 коп.

В задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_3 відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд міста Києва.

Повний текст рішення суду складено 22 листопада 2019 року.

Суддя: