КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2019 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

за участі секретаря судового засідання Сакалоша Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 26 лютого 2019 року про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Управителя з питань житлово-комунального господарства мікрорайону «Золотоустівська» комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», ОСОБА_7 , Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», Виробничо-обслуговуючого підрозділу «Золотоустівська» товариства з обмеженою відповідальністю «Індустріальний будівельний холдинг», Товариства з обмеженою відповідальністю «Індустріальний будівельний холдинг» про відшкодування збитків та моральної шкоди, завданої залиттям квартири,

ВСТАНОВИЛА:

У жовтні 2017 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом в якому просив суд першої інстанції стягнути з відповідачів майнову шкоду, завдану залиттям квартири та моральну шкоду.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 26 лютого 2019 року позовну заяву залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

В доводах апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що суд першої інстанції дійшов неправильного висновку про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки матеріали справи не містять відомостей про належне повідомлення позивача у справі про дату, час та місце судового розгляду справи.

Окрім того, суд першої інстанції не вірно визначився із зареєстрованим місцем проживання позивача у справі та направив поштову кореспонденцію на адресу: АДРЕСА_1 , тоді як і в позовній заяві, і в копії паспорта позивача зазначено, що зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_1 є: АДРЕСА_2 ., що не може свідчити про належне повідомлення позивача у справі.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі, ОСОБА_1 просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу на продовження розгляду до суду першої інстанції.

В порядку визначеному ст. 360 ЦПК України, відзив на апеляційну скаргу у письмовій формі на адресу суду апеляційної інстанції не надходив. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

В судовому засіданні скаржник підтримав апеляційну скаргу і просив її задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про дату час та місце судового розгляду повідомлялися належним чином.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, враховуючи наступне.

Суд першої інстанції, залишаючи позовну заяву без розгляду, виходив з того, що позивач двічі не з`явився в судове засідання без поважних причин, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з урахуванням наступних обставин.

Як вбачається з матеріалів справи судом першої інстанції була сформована судова повістка про виклик до суду позивача у справі ОСОБА_1 на 16 січня 2019 року на 10 год. 30 хв. (т. 2 а.с. 19). У вказаній повістці зазначено місце проживання позивача: АДРЕСА_2 .

Така ж адреса зареєстрованого місця проживання позивача у справі зазначена і в позовній заяві (т. 1 а.с. 1).

З копії паспорта позивача у справі ОСОБА_1 вбачається, що останній зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 (т. 1 а.с.8).

Згідно з даними поштового конверта вбачається, що судом була надіслана судова повістка про виклик позивача ОСОБА_1 в судове засідання, що призначене на 16 січня 2019 року, на адресу: АДРЕСА_1 (т. 2 а.с. 33).

Відповідно до протоколу судового засідання від 16 січня 2019 року судове засідання було відкладено на 26 лютого 2019 року у зв`язку з неявкою позивача в судове засідання (а.с. 48).

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні будь-які дані про те, що позивачу надсилалася судова повістка про виклик в судове засідання на 26 лютого 2019 року.

Відповідно до ст. 257 ЦПК України однією з підстав залишення позову без розгляду є те, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно зі ст. 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Судом апеляційної інстанції, під час перегляду оскаржуваної ухвали суду, було встановлено, що судом першої інстанції судову повістку про виклик позивача до суду було надіслано на невірну поштову адресу, що призвело до порушення процесуальних прав позивача на участь в судовому засідання, а також було порушено норми цивільного процесуального законодавства України щодо порядку надсилання судових повісток (повідомлень) позивачу у справі, що передбачені ст. 128 ЦПК України, оскільки в матеріалах справи відсутні дані про те, що позивач викликався в судове засідання, призначене на 26 лютого 2019 року.

З урахуванням викладеного, колегія суддів доходить висновку про те, що судом першої інстанції було передчасно залишено позовну заяву без розгляду у зв`язку повторною неявкою позивача у справі, оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які належні та допустимі докази, які б підтверджували факт належного повідомлення позивача у справі про дату, час та місце судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявним в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У відповідності до вимог ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку, що оскаржувана ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального законодавства та підлягає скасуванню з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі.

Керуючись ст.ст. 367, 369, 379 ЦПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 26 лютого 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду скасувати та направити справу для продовження розгляду до Шевченківського районного суду м. Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 23 грудня 2019 року.

Суддя-доповідач

Судді: